Title: Novinarstvo, mediji in umetna inteligenca
Course: Medijska pismenost in portal SIO > Section: 🔬Analiza in evalvacija

Uvod

Ali še lahko verjamemo svojim očem?

Ali se zavedate, da včasih tudi tisto, kar vidimo na lastne oči, ni resnično?

Če vidimo v filmu, da nekdo leti, seveda vsi vemo, da v resničnem življenju to ni res. Tudi pes, ki govori, je le zabavna pogruntavščina.

Toda s pomočjo umetne inteligence lahko nekomu položijo v usta besede, ki jih v resničnem življenju nikoli ni izrekel, tako spretno, da ni mogoče opaziti, da gre za lažen posnetek.

Takšne lažne posnetke, ki zelo prepričljivo posnemajo resničnost, v angleščini imenujemo deepfake. Najboljši slovenski izraz zanje je globoki ponaredki.

Ali bi znali prepoznati tiste, ki sta jih odkrili Kaja in Neja?

UI in medijska krajina

Krepitev medijske pismenosti nadaljujemo s prepoznavanjem vplivov umetne inteligence (UI) na medijsko krajino.

Umetna inteligenca je botrovala razvoju generativnih modelov jezika, kot je ChatGPT, in sintetičnih oblik medijev, kot so deepfaki oziroma globoki ponaredki, v katerih ustvarjalci manipulirajo s sliko ali glasom.

Ker bomo z umetno inteligenco sobivali, je smiselno poznati njene prednosti in slabosti, predvsem pa vsaj malo vedeti, kako lahko prepoznamo morebitne zlorabe s pomočjo umetne inteligence.

Izraz umetna inteligenca se nanaša na računalniške sisteme, ki lahko izvajajo naloge, ki običajno zahtevajo človeško inteligenco. Vključuje oblikovanje in programiranje strojev, da razmišljajo in se učijo kot ljudje.

Umetna inteligenca deluje z uporabo algoritmov in podatkov za analizo informacij, sprejemanje odločitev ter reševanje problemov. Lahko razume človeški govor, prepozna slike in celo igra igre. Ni ne dobra ne slaba, saj nima lastne volje. Umetna inteligenca posnema ljudi in način njihovega izražanja, pri čemer uporablja znanje, ki ga je pridobila iz velike količine človeških besedil.

Prednosti UI so številne: pomaga pri premagovanju kompleksnih izzivov, izboljšuje učinkovitost in produktivnost ter odpira vrata za napredno analizo podatkov.

V današnjem izobraževalnem okolju prevzema pomembno vlogo, saj omogoča prilagajanje učenja vsakemu posamezniku, upoštevajoč njegovo starost, predznanje in druge ključne dejavnike.

Vendar pa se ob tej tehnološki revoluciji pojavljajo tudi izzivi, na katere moramo biti pozorni.

Med temi izzivi so širjenje predsodkov, laži in dezinformacij, saj npr. ChatGPT pri svojih odgovorih ne navaja virov, pristranskost, zloraba podatkov in potencialna izguba delovnih mest.

Razvijanje zdrave mere kritičnosti do umetne inteligence in njenih aplikacij je bistvenega pomena, saj bomo tako lahko uporabljali to tehnologijo na etičen in odgovoren način ter obvladovali njene izzive in prednosti.

Znanstveniki se zavedajo pasti uporabe umetne inteligence in se trudijo, da bi jo uravnotežili s potrebami in željami ljudi, da ne bi povzročala škode.

Umetno inteligenco že uporabljajo v številnih poklicih in za reševanje najbolj perečih problemov v sodobnem svetu. Z njo poskušajo zajeziti podnebne spremembe in razvijati nova zdravila.

Tudi v medijih je umetna inteligenca lahko zelo koristna. Z njeno pomočjo v medijskih hišah denimo spremljajo novice, ki jih je vredno predstaviti bralcem, gledalcem in poslušalcem.

Ponekod pomaga pri nastajanju novih prispevkov. Novinarske organizacije po svetu še niso postavile enotnih pravil za označevanje besedil, ki jih je napisala umetna inteligenca, denimo ChatGPT, se pa bolj ali manj strinjajo, da morajo ta biti jasno označena.

Mnogi se zavedajo, da lahko umetna inteligenca služi tudi za manipuliranje informacij, širjenje laži, zavajanje, propagando in vplivanje na javno mnenje. Na internetu je manipulirane vsebine težko izslediti. Z njihovim ustvarjanjem se ukvarja veliko ljudi in še več botov. Raziskava MIT je razkrila, da se na družbenem omrežju X (nekdaj Twitter) dezinformacije širijo šestkrat hitreje od resničnih in preverjenih informacij.

Vse to škodi demokratičnim procesom in vpliva na družbo, ki postaja bolj dovzetna za dezinformacije prav v času, ko je zaupanje v medije močno načeto. Dezinformacije na spletu in v resničnosti so denimo odigrale pomembno vlogo v času Brexita. Upravičeno lahko domnevamo, da bodo pomembno vplivale tudi na prihajajoče volitve, referendume in dogovarjanja o pomembnih javnih zadevah.

Kljub nizkemu zaupanju v medije so lahko in morajo biti prav mediji tisti, ki bodo državljanom pomagali spremljati verodostojne novice in kasneje delovati na podlagi pridobljenih kredibilnih informacij.

Ob medijih pa je zelo pomembno poznavanje delovanja sodobnih tehnologij ter njihova etična in kritična raba.

Uroš Ocepek, ki se je leta 2023 uvrstil med 50 najboljših učiteljev na svetu, opaža, da mladi vse pogosteje idole najdejo med zloglasnimi vplivneži oziroma na temačnem delu spleta.

Učitelji morajo po njegovih besedah zato vložiti še več energije, da osvetlijo pogled na svet in ojačajo vrednote.

Prek spleta do nas prihaja reka informacij, v katerih se skrivajo številne dezinformacije. Včasih nas katere dovolj pritegnejo, da se za trenutek zaustavimo in vprašamo: ali je to res?

Bi Tom Hanks dejansko nastopal v oglasnem spotu za zobozdravstvene storitve?

Je to pravi Tom Cruise?

Igralec v videu seveda ni Tom Cruise, je pa oseba, ki je znala izkoristiti svojo podobnost z zvezdnikom filmov iz serije Top Gun in Misija nemogoče. Gre za primere sofisticiranih deepfakov, ki so zahtevali večtedensko delo in poznavanje orodij ter tehnologij.

Velikokrat pa za tak premislek zmanjka časa, znanja ali veščin. Morda se nam neka vsebina niti ne zdi pomembna oziroma vredna razmisleka.

Toda kaj naredimo, ko naletimo na tak video?

Komu torej še lahko zaupamo?

Kje lahko pridobivamo verodostojne informacije v času volitev, referenduma ali pomembnih javnih zadev?

Vsaj pri takih temah je pomembno, da si vzamemo čas za premislek in da vemo, kje in kako lahko preverjamo verodostojnost novic. Med drugim si lahko pri preverjanju verodostojnosti video vsebin lahko pomagamo z vtičnikom za brskalnik Chrome InVID.

Umetna inteligenca v medijih

Umetna inteligenca vpliva na proizvodnjo, distribucijo in konzumacijo novic.

Algoritmi, to so navodila, ki določajo vrsto in zaporedje operacij v postopku, preiskujejo internet, zbirajo ogromne količine informacij in jih analizirajo. To je lahko koristno. Novinarjem in medijskim organizacijam lahko tako pomagajo hitro prepoznati in preveriti novice. Vendar pa morajo biti novinarji pozorno na verodostojnost informacij, ki jih umetna inteligenca zbira, in obenem tudi ozavestiti morebitne predsodke, ki so vtkani v programsko kodo.

Umetna inteligenca pomaga tudi pri personalizaciji priporočil, katere novice naj medij ponudi bralcu. To ste verjetno tudi sami zaznali na družbenih omrežjih. Novice, ki se na njih pojavijo, so pogosto prilagojene vašim interesom, celo zgodovini različnih iskanj. Algoritmi se učijo iz vašega spletnega vedenja in predlagajo novice na podlagi vaših preferenc.

Čeprav taka personalizacija lahko zagotavlja bolj prilagojeno izkušnjo spremljanja novic, se moramo zavedati, da se zaradi nje lahko znajdemo v mehurčku. Do nas prihajajo le novice, za katere algoritem meni, da se ujemajo z našimi interesi, celo obstoječimi prepričanji.

Medijsko pismene osebe zato vedo, da novic ne smejo zgolj pasivno sprejemati prek družbenih omrežij, ampak jih morajo aktivno poiskati, in sicer tako, da samo kliknejo na različne medije. Še bolje je, seveda, da so naročeni na tiskane medije oziroma da spremljajo poročila po radiu ali televiziji.

Kaj so globoki ponaredki?

Deepfaki so videoposnetki, ki z uporabo umetne inteligenco manipulirajo z vsebino; denimo tako, da zamenjajo obraz ali glas osebe na posnetku. Zaradi manipulacije se zdi, kot da oseba govori besede, ki jih sicer nikoli ne bi izrekla. Na videz realistični posnetki lahko zavedejo gledalce in jih prepričajo v nekaj, kar se v resnici ni zgodilo.

To predstavlja velik izziv za uporabnike medijskih vsebin, saj vse težje razlikujejo med resničnimi in ponarejenimi videoposnetki.

Da bi se zaščitili pred dezinformacijami, moramo biti previdni in kritični. Predvsem, ko naletimo na videoposnetke, ki se zdijo sumljivi: denimo preveč dobri, lahko pa tudi preveč strašljivi, da bi lahko bili resnični.

Tudi pri prepoznavanju zavajujočih video vsebin si lahko pomagamo z osnovnimi napotki za prepoznavanje lažnih novic:

- Kdo je vir informacije? Je to ugledna medijska organizacija? Jo je predstavil verodostojen novinar?
- Preverite informacije še v drugih zanesljivih virih. Ne zanašajte se samo na en prispevek ali objavo.
- Bodite pozorni na pristranskost. Medijske organizacije imajo lahko svoje perspektive, zato je pomembno, da spremljate medije z različnimi stališči.
- Spremljajte najnovejše dosežke na področju umetne inteligence.

ChatGPT in drugi klepetalni roboti

V letu 2023 je umetna inteligenca izredno napredovala, kar se odraža v zmogljivostih klepetalnih robotov, kot je ChatGPT.

Ti odgovarjajo na vprašanja, pišejo besedila in celo ustvarjajo pesmi.

Roboti pa ne navajajo virov, zato ne moremo vedeti, ali so ti verodostojni.

Klepetalni roboti, kot je ChatGPT, se izogibajo podajanju navodil za izdelavo orožja in neprimernim šalam ter žaljivim temam, vendar to še ne pomeni, da so njihovi zapisi vedno družbeno koristni in da jih je smiselno uporabljati brez dodanega premisleka.

To nam celo sami svetujejo:

Moji odgovori niso mišljeni kot dejstva in vedno spodbujam ljudi, da preverijo vse informacije, ki jih prejmejo od mene ali katerega koli drugega vira.

ChatGPT (ZDNET)

Prihodnost umetne inteligence v izobraževanju

Uporaba ChatGPT odpira vrata novim možnostim v izobraževanju. Kljub izzivom lahko ta tehnologija pripomore k izboljšanju pouka in prilagajanju potrebam učiteljev in učencev.

Verjetno poznate primere, ko so učenci, dijaki in študenti uspešno uporabili ChatGPT za pisanje esejev in izdelavo domačih nalog. Učenci ga uporabljajo tudi kot robotskega sošolca, ki jim pomaga pri pripravi na teste in reševanju nalog. ChatGPT zlahka sestavi matematične naloge ali postavlja zgodovinska vprašanja.

Toda ali ste vedeli, da ta napredna tehnologija prinaša koristi tudi učiteljem?

Tako ChatGPT kot aplikacija MagicSchool lahko olajšata delo učiteljem pri pripravi učnih ur in nalog. Vnesite ključna vprašanja o obravnavanih temah, skupaj s cilji pouka in načrtovanimi učnimi metodami, in orodji vam bosta generirali raznolike predloge, ideje ter načrte za izvedbo pouka.

Učitelji tako lahko prihranite veliko časa pri pripravi gradiva. Poleg tega ChatGPT avtomatično ustvari vprašanja in naloge, prilagojene različnim ravnem razumevanja, s čimer lahko prilagodite pouk potrebam posameznega učenca.

Namesto zaključka

Ugotovite!

Znate razbrati, katere obraze je ustvarila umetna inteligenca, katere pa je posnel fotograf? Kliknite na povezavo in se preizkusite.

Kateri obraz je resničen?

Sledi še en preizkus. Namesto obrazov poskusite ugotoviti, katero umetniško delo je ustvarila umetna inteligenca. Kliknite in se pustite presenetiti.

Vi proti stroju.

Čestitamo, uspešno ste dokončali spletni seminar.