Title: Orodja za prepoznavanje lažnih novic
Course: Medijska pismenost in portal SIO > Section: 🔬Analiza in evalvacija

Uvod

Lovci na lažne novice

So delfini res samo morske živali? In če obstajajo sladkovodni delfini, bi ti lahko priplavali v Ljubljanico? Kaj pa sloni – so se res napili riževega vina?

Za prepoznavanje zavajajočih informacij je sedaj v slovenščini na voljo že obsežna škatla z orodji, ki vključuje različne pripomočke, med njimi so videi, animacije, interaktivne računalniške igre, brošure, plakati …

Z njimi bo ugotavljanje, kaj je res in kaj ni, najbrž veliko bolj preprosto. Veliko uspeha vam želimo! In ne pozabite: če ne morete ugotoviti, ali je neka novica resnična, je raje ne delite s prijatelji.

Za začetek si oglejte, kako so se ugotavljanja, katera novica je resnična in katera lažna, lotili Lovci na lažne novice: Aleksandra, Gašper, Lovro, Stela, Valentina in Živa.

Sedaj pa razmislite, kateri je tisti ključni prvi korak, ki ga je treba storiti, preden se sploh lahko lotimo ugotavljanja, ali je informacija pristna ali ne.

Orodja

Za razumevanje medijske pismenosti imamo na voljo veliko orodij.

Večina jih je na voljo v angleščini, nekaj pa smo jih v Časorisu prevedli v slovenščino in prilagodili za uporabo v slovenskih šolah. Določena smo razvili sami.

Nekatera orodja področje približujejo skozi interaktivne igre. Druga pomembnim teoretičnim izhodiščem dodajajo tudi napotke za preverjanje pristnosti in verodostojnosti – novic, fotografij in videov.

Iz škatle z orodji lahko izberete tista, ki vam bodo v razredu prišla najbolj prav. Pospremili smo jih s slovarčkom in z vprašanji za razmislek, ki jih lahko zastavite učencem.

Orodja razdelimo v:

- interaktivne igre
- videoposnetke
- priročnik
- plakate in letake
- spletne portale za preverjanje pristnosti

Interaktivne igre

Igre delujejo kot psihološko »cepivo« proti dezinformacijam. Igranje krepi kognitivno odpornost proti najpogostejšim oblikam manipulacije, na katere lahko naletimo na spletu.

Bad News Junior

V igri Bad News Junior igralci ustvarjajo lažne novice. Namenjena je otrokom v osnovni šoli. Cilj igre je, da poskusijo pretentati učitelje ter sošolce in postati mojstri prevar.

Skozi igro jih vodi računalnik, ki jim sproti pojasnjuje navodila igre. Na levi strani zaslona je tako denimo števec kredibilnosti in sledilcev. Računalnik jim razloži: bolj kot si zloben in širiš lažne novice ter tako vplivaš na čustva (še posebej na močna čustva, kot sta strah in jeza), bolj uspešen si pri pritegovanju sledilcev. Števec sledilcev prikazuje vpliv govoric, zavajajočih naslovov in manipulacij.

Števec kredibilnosti prikazuje verodostojnost. Če pade na nič, je igre konec (torej morajo igralci objavljati informacije, ki so do neke mere verjetne).

Za vsak opravljen izziv prejmejo značke, ki kažejo njihov napredek: pretvarjanje, čustva, manipuliranje.

Pomembno je, da jih opozorite, da za dosego svojih ciljev v resničnem življenju ne smemo zavajati, manipulirati, lagati.

Igro so v sodelovanju z Univerzo v Cambridgeu zasnovali v nevladni organizaciji DROG, kjer razvijajo izobraževalne programe in raziskuje dezinformacije.

Za učitelje, ki želijo igro uporabiti pri pouku, so pripravili navodila. Svetujemo, da jih pred igranjem igre v razredu natančno preberete.

Slovarček

- Manipulacija je preračunljivo ravnanje, dejanje.
- Twitter je družbeno omrežje, ki je zdaj preimenovano v X.
- Sledilec je oseba, ki nekomu sledi na družbenih omrežjih, spremlja njegove vsebine.
- Kredibilnost pomeni verodostojnost, kredibilno je nekaj, kar je vredno zaupanja.

Za razmislek

- Kako lahko naslovi zavajajo?
- Kaj so govorice?
- Kaj je pri novicah lažje odkriti, lažne novice ali polresnice?

Bad News

V igri Bad News (slabe novice) igralci ustvarjajo lažne novice.

Ciljna skupina so igralci, starejši od 15. leta. Avtorji igre so DROG in Univerza v Cambridgeu.

Pomembno je, da se igralci zavedajo, da naj tega, kar počnejo v igri, nikakor ne počnejo v resničnem življenju! Vse, kar objavijo na internetu, naj bo resnično in spoštljivo. Vse, kar poobjavljajo, naj najprej preverijo po napotkih odkrivanja lažnih novic (preverijo avtorja, datum, medij …). Ne odpirajo naj lažnih profilov oziroma se ne pretvarjajo, da so nekdo drug.

Igralci morajo odmisliti etične vrednote in izbrati pot, s katero postanejo brezvesten medijski magnat. Pri tem ne smejo pozabiti na števec sledilcev in na števec kredibilnosti. Njihova naloga je, da pridobijo čim več sledilcev, medtem ko počasi gradijo svoj lažni medijski imperij. Toda če so laži preveč očitne ali če razočarajo sledilce, lahko na koncu ostanejo brez vsega.

Skozi igro jih vodi računalnik, ki jim sproti pojasnjuje navodila igre. Na levi strani zaslona je tako denimo števec kredibilnosti in sledilcev. Računalnik jim razloži: bolj kot se strinjajo z izjavami ali dejanji, ki prinašajo negativno energijo, bolj kot lažejo in spodbujajo širjenje lažnih novic in manipulacij ter tako ustvarjajo sovražno okolje, več sledilcev imajo. Obenem pa jim seveda slabše kaže na števcu kredibilnosti.

Na praktičnem primeru se tako naučijo, da se negativne novice širijo hitreje kot dobre, da jih vidi več ljudi in imajo lahko velik vpliv na družbo ter kako zelo vplivajo na naša čustva. Obenem pa tudi, da morajo informacije za hitrejše širjenje vsebovati kanček resnice ter si pomagati z močjo botov, teorijami zarote in poneverjanjem fotografij.

Igralci po vsaki uspešno zaključeni ravni igre prejmejo tudi značke, ki kažejo napredek: pretvarjanje, čustva, polarizacija, zarota, diskreditacija in trolanje).

Tudi v tej igri so učiteljem na voljo podrobnejša navodila.

Slovarček

Trolanje pomeni postavljanje vprašanj, pisanje sporočil na družbenih omrežjih z namenom doseči čustveni odziv pri drugih uporabnikih ali jih odvrniti od osnovne teme pogovora ali namerno pa povzročati neugodje, težave določenemu uporabniku družbenega omrežja s takim ravnanjem, usmerjenim na njegove objave.

Za razmislek

- Katere teorije zarote poznaš?
- Zakaj imajo dvomljivi profili in lažne objave večji doseg?
- Zakaj ne smemo širiti nepreverjenih novic, govoric, teorij?
- Kaj lahko naredimo, če naletimo na lažnivo objavo ali lažni profil?
- S katerimi našimi čustvi ali prepričanji najlažje manipulirajo?

Harmony Square

Harmony Square je igra o vplivih lažnih novic na skupnost. Dogajanje je postavljeno na idilični Trg harmonije (Harmony Square), majhno sosesko, malce obsedeno z demokracijo. Igralci se zaposlijo kot vodje službe za dezinformacije. Njihova naloga je, da spokojnost in sožitje, ki vladata na Trgu harmonije, skalijo z netenjem razdora in ščuvanjem prebivalcev drugega proti drugemu.

Igra ima štiri poglavja (trolanje, čustva, razširjanje, stopnjevanje). V njej igralci kot vodje službe za dezinformacije tekmujejo za čimvečje število všečkov – te pridobijo z objavljanjem polemičnih, lažnivih, zavajajočih, populističnih, skrajnih vsebin ter žaljivk. Uporabijo lahko teorije zarote, igranje na čustva, plačevanje lažnih všečkov in botov (in s tem širjenje dosega). Ni važno, na čigavi strani so, pomembno je le, da širijo razdor na družbenih omrežjih.

Tudi to igro so razvili v organizaciji DROG v sodelovanju z Univerzo v Cambridgeu. Finančno sta jo podprla center ameriškega zunanjega ministrstva GEC (Global Engagement Center – Center za globalno vključenost) in agencija ameriškega ministrstva za domovinsko varnost CISA (Cybersecurity and Infrastructure Security Agency – Agencija za kibernetsko varnost in varnost infrastrukture) v okviru obravnavanja tujih dezinformacij in sovražne propagande ter njihovega vpliva na tuje ciljne skupine in volitve.

Avtorji pravijo, da je namen igre osvetliti taktike in manipulacijske tehnike, ki se uporabljajo za zavajanje ljudi, ustvarjanje sledilcev in izkoriščanje družbenih napetosti v politične namene.

Znanstveniki, ki so z sodelovali pri razvoju te igre, so ugotovili, da igranje Harmony Squara izostri čut za prepoznavanje manipulacijskih tehnik v objavah na družbenih omrežjih, okrepi zaupanje v prepoznavanje teh tehnik in prebudi previdnost pri delitvi manipulativnih vsebin z drugimi v omrežju. Rezultati te študije so bili objavljeni v reviji Harvard Misinformation Review.

Harmony Square je zasnovan za igralce, ki so stari 15 let ali več. V igri se ponekod pojavijo blage oblike nasilja (vključno z nesramno komunikacijo na izmišljenem družbenem omrežju, vendar brez psovk), vendar v njej ni vsebin, ki bi jih lahko dojemali kot šokantne.

Čeprav vsebuje nekaj namigov na resnične dogodke, je dogajanje povsem izmišljeno. Avtorji so si prizadevali, da bi bila igra čim bolj vključujoča in da bi v njej lahko uživali igralci iz različnih socialnih okolij.

Za razmislek

- Zakaj se ljudje pogosto razdelijo na dva tabora?
- Zakaj uporabniki kupujejo všečke? Kaj lahko še kupujemo na spletu, da zavajamo?
- Zakaj se dezinformacije širijo hitreje kot resnica?

Slovarček

- Dezinformacija je namerno zavajajoča napačna informacija.
- Propaganda je namerno prikrivanje, potvarjanje česa z namenom, da se s tem politično, ideološko vpliva.
- Korupcija je izkoriščanje družbenega položaja, moči za neupravičeno in navadno nezakonito pridobivanje zlasti premoženjske koristi zase ali za znance.
- Rating je položaj, uvrstitev na primerjalni ocenjevalni lestvici, zlasti v očeh javnosti.
- Bot je v najsplošnejšem pomenu programska oprema, ki prek interneta izvaja avtomatizirano nalogo. Je avtomatizirana aplikacija, ki se uporablja za izvajanje preprostih in ponavljajočih se nalog, ki bi bile človeku zamudne. Bote je mogoče uporabiti za produktivna opravila, vendar jih pogosto uporabljajo v zlonamerne namene.
- Manipulacija je preračunljivo ravnanje, dejanje za doseganje prikritih namenov, osebnih koristi.

Videoposnetki

Če želite popestriti učne ure z video vsebinami, smo vam pripravili seznam videov, ki jih lahko uporabite pri pouku.

Na YouTubu imate tako na voljo seznam povezanih posnetkov na temo lažnih novic, ki vključujejo tudi animirane posnetke (o lažnih novicah, oglasih, tehnologiji deepfaka oziroma globokega ponaredka in preverjanju novic) in posnetke o prepoznavanju zavajajočih informacij, ki so na voljo tudi na TikToku. Vsak od teh kratkih videov se osredotoča na po en korak preverjanja informacij.

Lovci na lažne novice

Ob njih smo pripravili še posnetek, ki bolj podrobno pojasnjuje pojav lažnih novic, kot jih vidijo otroci.

Kaj so lažne novice?

Zakaj je medijska pismenost pomembna in potrebna, strokovno pojasnjujemo v videu o vlogi medijev v demokratičnih družbah.

Ne moremo živeti v družbi, v kateri je laž sprejemljiva – dr. Sonja Merljak Zdovc

V Časorisu smo pripravili tudi natečaj na temo prepoznavanja lažnih novic in izbrali najboljši video, ki sta ga pripravila mlada reperja.

Kaj so lažne novice: Kajetan in Tisa Dulmin (OŠ Šenčur)

Priročnik

Priročnik Otroci in mediji je uporaben pripomoček pri poučevanju o medijskih vsebinah v osnovni šoli.

V njem otroci izvedo:

- kaj so mediji,
- kaj so novice,
- kaj so oglasi,
- kaj so prikriti oglasi,
- kako delujejo družbena omrežja.

Predvsem pa lahko spoznajo, kaj morajo vedeti uporabniki medijev in zakaj je treba novice brati, poslušati in gledati z glavo.

Plakati in letaki

Letake, ki predstavljajo osnovne informacije o določenem vidiku lažnih novic, lahko uporabite pri svojem delu v razredu, v spletnih gradivih, lahko jih natisnete in obesite v razredu, hodniku šole.

Prevedli in priredili smo dva plakata, ki predstavljata različne korake za preverjanje informacij.

Kako prepoznati lažne novice?

poD.V.O.M.I.Š., preden deliš?

Naše video vsebine (animacije in kratke videe na TikToku) pa smo dopolnili z letaki. Ti vsebujejo ključna sporočila iz vsakega videa. Učenci si jih po ogledu lahko natisnejo in shranijo ter jih po potrebi vedno znova uporabijo.

1. Resnične in lažne novice
2. Oglasi
3. Globoki ponaredki oziroma deepfaki
4. Kje preveriti informacije
5. Veverice velikanke
6. Pomisli, preden deliš
7. Preveri vir
8. Preberi novico do konca
9. Preveri avtorja
10. Preveri fotografijo
11. Preveri druge vire
12. Preveri datum
13. Je to šala?
14. Novice so lahko lažne – znaš to preveriti?
15. O vsebini vedno razmisli

Spletni portali za preverjanje dejstev

Na portalih za preverjanje dejstev lahko ugotovite, ali je neka informacija verodostojna ali ne.

V slovenščini obstajata Ne/Ja, razbijalka mitov in Razkrinkavanje.

Ne/Ja

Ne/Jo ustvarja Slovenska tiskovna agencija. Razdeljen je na rubrike:

- Ne/Ja pojasnjuje (razbijanje mitov),
- Ne/Ja preverja (preverjanje dejstev) in
- Ne/Ja brska (informativni prispevki, namenjeni obveščanju in osveščanju javnosti o dejstvih in pomenu preverjanja lažnih novic in dezinformacij).

Ne/Ja je namenjen preverjanju dejstev in razbijanju mitov o družbeno relevantnih temah ter seznanjanju in osveščanju javnosti, zakaj so projekti preverjanja dejstev v dobi, ko so dezinformacije oziroma lažne in zavajajoče vsebine del medijske realnosti, pomembni, in kako se jih lotevajo drugi.

Prikazuje vsebine, ki jih je nekdo že preveril. Lahko pa jim predlagate vsebino, ki vas zanima, če jim pišete na: neja@sta.si.

Razkrinkavanje

Portal Razkrinkavanje ustvarja ekipa Oštra, centra za preiskovalno novinarstvo v jadranski regiji. To je prvi slovenski medij, ki je podpisal kodeks mednarodne mreže za preverjanje dejstev IFCN, ki deluje v okviru ameriške neprofitne medijske organizacije Poynter Institute. S podjetjem Meta, ki ima v lasti Facebook in Instagram, sodeluje na področju preverjanja dejstev, prav tako je član Evropske mreže za standarde preverjanja dejstev.

Prikazuje vsebine, ki jih je nekdo že preveril. Objave označujejo oziroma opredeljujejo z oznakami, kot so lažna objava, psevdoznanost, manipulacija, neutemeljeno, pristransko, šlamparija, kitenje s tujim perjem, satira, prikrito oglaševanje, klik vaba, drži, siva cona in ne drži.

Po svetu je še veliko portalov, ki jim lahko zaupate.

Tuji spletni portali za preverjanje objav, fotografij, dejstev

Snopes

Portal Snopes je namenjen preverjanju informacij, novic in dejstev z vsega sveta. Uporaben je še posebej zato, ker se ne osredotoča na družbena oziroma politična vprašanja.

Prikazuje vsebine, ki jih je nekdo že preveril.

Ustvarjalci so na portalu tudi podrobno navedli, kako preverjajo vsebine in kako se financirajo.

Google Fact Check Explorer

Orodje podjetja Google Fact Check Explorer pomaga pri odkrivanju in prikazovanju preverjanja dejstev. V iskalnik vpišete ključno besedo, ki vas zanima, orodje pa vam pokaže, kako so zadevo opredelili preverjevalci dejstev, ki delajo za neodvisne organizacije z vsega sveta (ter povezavo do njihove analize).

Omogoča tudi preverjanje fotografij. Prikazuje vsebine, ki jih je nekdo že preveril.

Rezultat iskanja je prikazan v okvirčku, v katerem so naslednje informacije:

- trditev, ki je bila preverjena;
- avtor trditve;
- ime izdajatelja, ki je opravil preverjanje dejstva;
- povzetek izdajateljevega preverjanja dejstva.

Google Reverse Image Išči

Orodje podjetja Google ugotavlja, ali je neka fotografija že bila objavljena, ter kdaj in kje. Podrobnejša navodila za iskanje so predstavljena v videu.

V rezultatih iskanja se pokažejo naslednje informacije:

- oznaka »Preverjeno« na sličici;
- ime domene, ki je opravila preverjanje dejstva.

Ob fotografiji se v rezultatih iskanja izpiše še:

- trditev,
- ime izdajatelja preverjenega podatka,
- povzetek preverjanja podatka izdajatelja.

TinEye

Orodje je namenjeno ugotavljanju, ali je neka fotografija pristna oziroma ponarejena in kdaj je bila prvič objavljena. Prikazane fotografije lahko razvrstite od najstarejše do najnovejše in pogledate, na katerih portalih se je pojavila. Podrobnejša navodila za uporabo so pripravili v organizaciji Bellingcat, ki se tudi sicer ukvarja s preverjanjem fotografij in videoposnetkov.

Zaključek

Razmislite!

Katero orodje bi lahko uporabili v razredu?

In še zadnji preizkus!

Objava sporoča, da je riž pogosto iz plastike, in svetuje, kako to prepoznati. Kako bi preverili, ali gre za verodostojno objavo? Imate dovolj informacij? Naštejte potrebne korake.