Title: Kako prepoznati lažno novico?
Course: Medijska pismenost in portal SIO > Section: 🔬Analiza in evalvacija

Kaj so lažne novice?

Začetna vprašanja in pomisleki:

- So tudi vas otroci vprašali, ali bo konec sveta, ker nas bo napadel virus, ki spreminja ljudi v zombije?
- Kaj pa o tem, da bo konec sveta zaradi projekta Willow?
- Na oboje so lahko naleteli na TikToku. Včasih so informacije zelo kompleksne in jih je težko zlahka ovrednotiti in preveriti.
- Ste že naleteli na kakšno dezinformacijo? Katero?

Kaj so lažne novice?

Lažne novice so lahko laž, ne pa novica, pravijo strokovnjaki. Ti svetujejo, da se izrazu izogibamo. A v tem seminarju ga uporabljamo, ker si velika večina otrok in odraslih lažje predstavlja, o čem bo tekla beseda.

Lažne novice oziroma dezinformacije, kot je pravilen izraz, se širijo veliko hitreje kot verodostojne novice in zlahka vodijo tudi do teorij zarot.

Primer: Najvišja temperatura

Dejstvo: v oktobru 2022 je bila izmerjena najvišja temperatura od začetka meritev.

Mnenje: planet se ne segreva.

Problem: celo nekateri ugledni znanstveniki so skeptiki.

Teoretiki zarot menijo, da znanstveniki in politiki prilagajajo podatke svojim potrebam (financiranje); ljudje ne sledijo pobudam, ki so prijazne okolju; vlade in NVO težko spodbudijo ljudi, naj pomagajo preprečevati podnebne spremembe.

Zakaj: psihologi ugotavljajo, da je eden od motivov želja po zmanjšanju ali zanikanju neprijetnih in ogrožajočih posledic.

Kaj to potegne za sabo:

- Veliko ljudi verjame vsaj eni teoriji zarote.
- Otroci hitro postanejo žrtve dezinformacij (Nieman); pri 14. letih začenjajo verjeti v teorije zarot (British Journal of Developmental Psychology).
- V 1. četrtletju 2021 je na novičarskih spletnih straneh ali v družbenih medijih videlo dvomljivo informacijo 69 odstotkov mladih (Surs).

Kaj je medijska pismenost?

Odgovor na težave ponuja medijsko opismenjevanje.

V Andragoškem centru Slovenije so pripravili Program medijske pismenosti za odrasle. Nastal je na podlagi Regionalnega kompetenčnega okvira medijske pismenosti za Črno goro, Srbijo, Bosno in Hercegovino, Hrvaško in Slovenijo.

V njem so med drugim zapisali, da bi morali vsi odrasli osvojiti kompetence, znanja in veščine s področja medijske pismenosti vsaj na temeljnem nivoju. To je, kot pravijo, nujno potrebno za opolnomočeno delovanje v sodobni družbi.

Medijska pismenost pomeni zmožnost dostopanja do medijskih sporočil v različnih oblikah in na različnih platformah ter sposobnost njihovega analiziranja, evalvacije in ustvarjanja, pa tudi delovanja na podlagi pridobljenega znanja.

Renee Hobbs

Medijsko pismena oseba:

1. Kritično analizira in razume medijska sporočila.
2. Analizira vsebino medijskih sporočil.
3. Interpretira sporočila in ravna na podlagi teh dobljenih sporočil.
4. Pojasni vpliv medijskih in uporabniško ustvarjenih vsebin na sistem vrednot posameznika/skupine.
5. Oceni učinek vpliva medijskih vsebin na dojemanje, obnašanje, čustva in stališča posameznika/skupine.
6. Kritično obravnava prepričevalni potencial medijskih vsebin.
7. Razlikuje svobodo govora od sovražnega govora.
8. Analizira in razume manipulativno naravo vseh informacij in medijev.
9. Presodi učinek medijskega sklicevanja na čustva ter na oblikovanje mnenj, stališč in vrednot.
10. Pri presojanju upošteva zgodovinske, družbene, kulturne in osebne vidike.
11. Pojasni pomen in uporabo sodobnih medijev.
12. Varno uporablja digitalne medije, družbena omrežja in splet.

Razvili so pet modulov:

- kritično branje in razumevanje medijskega sporočila;
- mediji in vrednote;
- svoboda govora in sovražni govor;
- manipulacije, dezinformacije in stereotipi;
- značilnosti sodobnih medijev, zasebnost in varstvo podatkov na spletu.

Med drugim so izpostavili tudi poznavanje 5 ključnih konceptov medijske pismenosti, ki pripomorejo k razlikovanju dejstev od mnenj:

1. Vsa medijska sporočila so skonstruirana.
2. Avtorji medijskih sporočil uporabljajo kreativen jezik, ki ima svoja lastna pravila.
3. Ljudje isto medijsko sporočilo različno doživljajo.
4. Mediji vsebujejo vgrajene vrednote in gledišča.
5. Večina medijskih sporočil je organiziranih z namenom pridobivanja dobička in/ali moči.

Razmislite!

Kako bi odgovorili na spodnja vprašanja?

- Bolj zaupam objavam prijateljev na družbenih omrežjih kot objavam v medijih.
- Tradicionalnim medijem, kot so časopisi, še lahko zaupamo.
- Učitelji imajo pomembno vlogo pri izobraževanju otrok tudi na področju medijske pismenosti.

Zaradi vse večjega nezaupanja v novičarske medije vse več ljudi spremlja novice na družbenih omrežjih. Tudi tem le redki zaupajo, vendar se jim namenja bistveno več časa, zato tam prejmejo precej več informacij, med njimi tudi ogromno dezinformacij.

V letu 2022 smo Slovenci na spletu v povprečju preživeli 4,6 ure na dan. Od tega smo 57 odstotkov časa preživeli na družbenih omrežjih, med njimi največ, kar 29 odstotkov časa, na Facebooku.

Uporabniki, stari od 15 do 25 let, so v največjem številu prisotni na družbenih medijih YouTube (89 %), TikTok (86 %) in Facebook (81 %).

Medijska potrošnja, 2022

Kaj to pomeni?

- Izgubljamo se na družbenih omrežjih, utapljamo se v dezinformacijah, s cinizmom sprejemamo informacije.
- Če se ne moremo dogovoriti o dejstvih, ne moremo razpravljati o pomembnih temah.
- Strinjanje neke skupnosti z naborom dejstev je ključno za delovanje demokracije.

Vsebine na družbenih omrežjih lahko objavi kdorkoli, tiste v novičarskih medijih pa gredo skozi strožje postopke preverjanja. Novico tako napiše novinar, pregledata jo še redaktor, lektor in urednik. Napake se dogajajo. Toda mediji, ki želijo biti transparentni in tako ohraniti svojo verodostojnost, napake popravijo transparentno.

https://youtu.be/ZRCQTKPBqy4

Zakaj so pomembni verodostojni mediji?

Zaradi vse večjega nezaupanja v medije, je vse manj bralcev, gledalcev, poslušalcev pripravljenih plačati za novičarske vsebine. Številni mediji so zato prenehali delovati in ponekod nastajajo prave medijske pustinje.

Ko umre medij, ostanemo brez:

- informacij;
- skupnega imenovalca;
- krhkih niti, ki povezujejo družbo.

Zakaj?

- Mediji razkrivajo, kar drugi želijo, da ostane prikrito.
- Tega ne počno ne blogerji ne tisti, ki ponujajo brezplačne novice.
- Verodostojna informacija ima vrednost.

Kaj predstavlja fotografija?

Je ta fotografija resnična ali prirejena?

Kaj pa če pogledate fotografijo v drugem kontekstu?

- Je to "fotošopirana" (računalniško izdelana) fotografija?
- Gre za ivanjščice, ki so zrasle v bližini Fukušime?
- Bi fotografijo lahko posneli kjerkoli?

Naslov in podnaslov nakazujeta, da so zrasle blizu elektrarne Fukušima.

Portal za preverjanje dejstev Snopes in revija National Geographic sta kasneje ugotovila, da podpisa nad fotografijo ni mogoče potrditi.

Takšne ivanjščice namreč lahko zrastejo tudi v naravi.

Na univerzi Stanford so fotografijo uporabili v svoji raziskavi o zmožnosti prepoznavanja lažnih novic med dijaki in študenti. Zgolj okrog 20 odstotkov anketiranih je podvomilo v objavo.

Kdo deli lažne novice in zakaj jim nasedemo?

Kdo deli lažne novice in zakaj jim nasedemo:

- slavni
- sorodniki
- pristaši teorij zarot
- insajderji
- politiki
- šaljivci
- prevaranti

Vsak od zgornjih je seveda lahko tudi novinar ...

Želimo luč na koncu predora. Zavajanje je lahko majhno (na primer o delfinih v Benetkah) ali veliko (nepreverjena informacija o fenanju kot obliki zaščite pred okužbo z novim koronavirusom). Toda tako ravnanje spodbuja nezaupanje do vsega in vsakogar, poudarja socialna psihologinja Erin Vogel v reviji National Geographic.

Kako se zavarujemo?

Poleg medijske pismenosti si lahko pomagamo tudi s poznavanjem osnov znanstvene pismenosti.

https://youtu.be/7fMDR1nMlmE?si=HdPGjzV3rVnE4KZP

Kot medijsko pismena oseba bomo znali poiskati verodostojne vire informacij in ne bomo nasedali tistim, ki najbolj glasno vpijejo ali celo kot izvoljeni predstavniki ljudstva odločajo o pomembnih družbenih vprašanjih, četudi njihove besede temeljijo na mnenjih in ne na dejstvih.

Kako torej preveriti, ali je novica verodostojna?

Oglejte si video

https://youtu.be/o8Ufx-JEiOc?si=jIeSeLDI0Qi7_lHv

- Ali novica zveni verjetno?
- Ali je še kdo (mediji, drugi viri) poročal o njej?
- Kdo je avtor?
- Kaj je namen sporočila?
- S čim so pritegnili pozornost?
- Ali kaj manjka v sporočilu?
- Ali je portal verodostojen? Preverite URL portala.
- Ali si za ta portal že slišal?
- Ali je fotografija pristna?
- Ali je video pristen?

Pomagate si lahko še s podrobnejšimi napotki združenja knjižničarjev, muzeja Newseum in ekipe Časorisa.

Kako še si lahko pomagamo?

- igri Bad News in Bad News Junior
- igra Harmony Square
- Ne/Ja, razbijalka mitov
- Razkrinkavanje
- Dejstva
- Snopes
- Teen Fact Checking Network
- Časoris

Ugotovite!

Ali znate ugotoviti, katera fotografija je nastala s pomočjo umetne inteligence in na kateri je resnična oseba oziroma predmet? Kliknite in se preizkusite!

Kateri obraz je resničen?

Na kateri fotografiji so resnični predmeti?

In še zadnji preizkus!

Fotografija prikazuje redko vrsto sove z modrimi očmi. Kako bi preverili, ali gre za resnično trditev?

Vam je uspelo?

Za konec smo vam prihranili še animirani video o odkrivanju resničnih novic. Morda vam pride prav doma ali pri pouku.

https://youtu.be/NIDYzpmt1Lc?si=dUFV_Ej1Wh64c0FD

Dodatno branje

Za podrobnejšo seznanitev z medijsko pismenostjo ter aktualnimi oblikami zavajanj in njihovimi družbenimi posledicami si lahko ogledate še naslednje objave:

- MediaLitKit
- Medium: AI and the American Smile
- National Geographic: How can you tell if a photo is AI generated? Here are some tips.

Predlog učne ure

Pripravili smo tudi predloge učnih ur, ki jih lahko sami izvedete v razredu.

- Učna priprava za učno uro v razredu
- Lovci na lažne novice (za osnovno šolo)
- Lovci na lažne novice (za srednjo šolo)