Title: Gradivo: digitalna čustvena inteligenca
Course: Komunikacija v učnem procesu – od konceptualizacije do formalizacije / P1 > Section: 👥 Tretje srečanje v živo: čustvena (digitalna) inteligenca

Uvod v digitalno čustveno inteligenco

Raziskovalca (Audrin in Audrin, 2023) sta obravnavala koncept »digitalne čustvene inteligence«, z združevanjem čustvene inteligence in digitalne kompetence. Na osnovi obstoječe opredelitve čustvene inteligence digitalna čustvena inteligenca pomeni  sposobnost za digitalno zaznavanje svojih in čustvenih odzivov drugih oseb in za uporabo teh afektivnih informacij za procese razmišljanja, vedenja in odločanja.

Izhodišča nedavne raziskave (Yeke, 2023) so bila, da se koncept digitalne inteligence, ki se v literaturi omenja tudi na področju izobraževanja, le redko opisuje v povezavi z vodenjem v organizacijah. Rezultati raziskave so pokazali, da so organizacije bolj uspešne, če se enaka  pomembnost nameni čustveni inteligenci kot digitalni inteligenci, katerih učinek se tudi sočasno ovrednoti.

Čustvena inteligenca in vodenje

Čustvena inteligenca v poslovnem okolju in vodenje

Bistvena vsebina čustvene inteligence – samozavedanje, samouravnavanje, socialno zavedanje in sposobnost za vodenje odnosov – vodijo v uspeh pri delu (Goleman, 1998).

Veščine čustvene inteligence so še posebej pomembne za vodje v poslovnem okolju. Pokazalo se je, da ima čustvena inteligenca velik vpliv v poslovnem svetu, posebej na področjih vodenja in razvoja zaposlenih (Goleman, 2005).

 Bistvene kompetence in sposobnosti čustvene inteligence

Med bistvene sposobnosti vodij uvrščajo tudi sposobnosti čustvene inteligence (Harvard Business School Online, 2024). Čustveno inteligenco tvorijo štiri bistvene kompetence: samozavedanje, samouravnavanje, socialno zavedanje in upravljanje odnosov. Sposobnosti čustvene inteligence so za vodje zelo pomembne. Z nadgradnjo čustvene inteligence lahko vodje spodbujajo druge osebe in gradijo uspešne time.

 Pomembno je razvijati pet veščin čustvene inteligence (Harvard Business School Online, 2024):

 a) Samozavedanje (angl. self-awareness) pomeni jasno razumevanje moči, omejitev, čustev, prepričanj in motivacije.

 Vodje, ki bolje nadzorujejo svoja čustva, bolje zaznavajo čustva drugih oseb in bolje motivirajo druge osebe. Člani timov, ki imajo manj razvite veščine samozavedanja, se slabše odločajo in so manj učinkoviti pri razreševanju konfliktov.

 b) Samouravnavanje (angl. self-regulation) se povezuje z uravnavanjem čustev in vedenja. Če oseba dobro pozna svoja čustva, se lahko bolj ustrezno odzove.

 Koristna praksa je, da si vzamemo čas za premislek pred takojšnjim odgovorom oziroma se začasno umaknemo iz situacije, preden se končno odločimo. S spoznavanjem lastnih čustev se bomo v prihodnje v podobnih situacijah bolj ustrezno odzivali.

 c) Empatija (angl. Empathy)

Empatija je sposobnost razumevanja izkušenj in čustev druge osebe. Je zelo pomembna veščina vodij, ki pripomore pri poučevanju, načrtovanju in odločanju.

 Aktivno poslušanje in boljše razumevanje potreb zaposlenih vodi k bolj učinkovitem vodenju, zaposleni pa bodo vodjo v večji meri upoštevali, pripadnost organizaciji se bo povečala.

 d) Motivacija (angl. Motivation)

 Motivacija vodij se povezuje z doseganjem ciljev, samoiniciativnostjo, sprejemanjem izzivov. Z optimističnim pristopom vodja pozitivno vpliva na zaposlene. Motivirani vodje lahko navdihujejo sodelavce.

 e) Socialne veščine (angl. Social Skills)

 Socialne veščine se povezujejo z zaznavanjem čustev in komuniciranjem z drugimi osebami.

Z razumevanjem čustev drugih oseb je lažje vzdrževati razmerja. V poslovnem okolju vodje z dobro razvitimi socialnimi veščinami lažje dosežejo cilje s pomočjo svojega tima.

Določitev stopnje čustvene inteligence

Določitev stopnje čustvene inteligence

Stopnja oziroma količnik čustvene inteligence se večinoma določa z anketnimi vprašalniki, na osnovi več konceptov, ki zajemajo vprašanja iz posameznih vsebinskih sklopov.

Merjenje stopnje čustvene inteligence se medsebojno razlikuje glede vsebine in načina ocenjevanja (Conte, 2005). Pristopi za določitev stopnje čustvene inteligence so različni in temeljijo na samoocenjevanju, so informativni, ali pa ocena temelji na oceni zmožnosti. Zelo pomembni so štirje testi za merjenje stopnje čustvene inteligence (angl. Emotional Competence Inventory, Emotional Quotient Inventory, Multifactor Emotional Intelligence Scale, Mayer–Salovey–Caruso Emotional Intelligence Test). V primerjavi z določitvijo stopnje čustvene inteligence, pri kateri se določajo zmožnosti, obstajajo pomisleki o zanesljivosti merjenja stopnje  čustvene inteligence na osnovi samoocenjevanja.