Title: Lekcija 4: fiziologija kognitivnih funkcij in čustvovanja
Course: Komunikacija v učnem procesu – od konceptualizacije do formalizacije / P1 > Section: Čustvena inteligenca in digitalna čustvena inteligenca

Fiziologija možganov z opredelitvijo kognitivnih in čustvenih funkcij

Možgani tvorijo osrednji živčni sistem.

Z mnogimi nevronskimi povezavami omogočajo delovanje organov. V možganih so živčne celice, organizirane v strukturah, ki omogočajo in usklajujejo misli, čustva, vedenje, gibanje in čutenje. Limbični sistem zajema strukture, odgovorne za čustva in spomin.

 Na Sliki 1 so prikazani različni centri v možganih: za vid, sluh, vonj; za ravnotežje, gibanje; za načrtovanje, reševanje problemov, vedenje in drugi.

Vir: https://k12.thoughtfullearning.com/sites/k12/files/FAQ/images/partsOfBrain.jpg

Slika 2 pa prikazuje možgansko deblo, ki se povezuje z varnostjo in ima tudi druge funkcije, pomembne za preživetje, limbični sistem, ki je pomemben za doživljanje čustev in možganska skorja, katere funkcija se povezuje tudi z učenjem.

Vir: https://k12.thoughtfullearning.com/sites/k12/files/FAQ/images/partsOfBrain.jpg

Predhodno so uspešnost osebam pripisovali na osnovi njihovega visokega inteligenčnega količnika, kasneje pa so ugotovili, da ima pomembno vlogo tudi visoka stopnja čustvene inteligence.

Fiziologija možganov - vprašanja in odgovori

Vprašanje

Kako različni možganski centri med seboj sodelujejo pri vsakodnevnih dejavnostih, kot so gibanje, čutenje in reševanje problemov?

Odgovor

- Gibanje: Motorna skorja nadzira mišice, mali možgani usklajujejo ravnotežje, bazalni gangliji omogočajo tekoče gibe.
- Čutenje: Senzorična skorja obdeluje dražljaje, vidni in slušni centri prepoznavajo slike in zvoke, limbični sistem povezuje čute s čustvi.
- Reševanje problemov: Čelni reženj načrtuje in presoja, hipokampus omogoča spomin, možganske mreže povezujejo miselne procese.

Vprašanje

Zakaj je limbični sistem ključen za spomin in čustva? Kako vpliva na naše vedenje?

Odgovor

- Spomin in čustva: Limbični sistem (hipokampus, amigdala) povezuje čustva s spomini, kar pomaga pri učenju in pomnjenju.
- Vedenje: Vpliva na odzive, motivacijo in čustveno uravnavanje ter oblikuje naše reakcije v različnih situacijah.

Vprašanje

Kako bi lahko poškodba možganske skorje vplivala na sposobnost učenja in reševanja problemov?

Rešitev

Poškodba možganske skorje lahko vpliva na učenje in reševanje problemov na naslednje načine:

- Čelni reženj: Težave pri načrtovanju, odločanju, prilagajanju in nadzoru impulzov.
- Parietalni reženj: Slabša prostorska orientacija in razumevanje abstraktnih konceptov.
- Temporalni reženj: Motnje v spominu, razumevanju jezika in prepoznavanju vzorcev.
- Okcipitalni reženj: Težave pri vizualnem procesiranju, kar lahko vpliva na učenje z vidnimi dražljaji.

Fiziologija možganov - zanimivo branje

Spodaj so navedene povezave do spletnih straneh. Priporočoma branje za dodatno poglobitev v snov.

"Možgani na dlani" – Gre za podkast Radia Prvi, ki se posveča različnim temam, povezanim z možgani, vključno z raziskavami in novostmi na področju nevroznanosti.

"Zakaj možgani tako slabo razumejo sami sebe" – Članek iz Sobotne priloge časopisa Delo razpravlja o kompleksnosti možganov, zavesti in naših omejitvah pri razumevanju lastnega uma.

"Možgani, organ vseživljenjskega učenja" – Članek na portalu ABC zdravja obravnava zanimiva dejstva o možganih, njihovi zgradbi in funkcijah ter poudarja pomen možganov pri učenju skozi celotno življenje.

Razlikovanje in povezava med inteligenčnim količnikom in stopnjo čustvene inteligence

Inteligenčni količnik (angl. Intelligence Quotient, IQ) pomeni kvantitativno oziroma statistično predstavitev rezultata posameznikovih intelektualnih sposobnosti. Rezultat, pridobljen s pomočjo standardiziranega testa, se primerja s povprečnim rezultatom oseb s podobnimi značilnostmi, običajno tistih, ki sodijo v isto starostno skupino (Norstokke idr., 2011).

Pri preučevanju povezave med inteligenčnim količnikom in kognitivnimi procesi je bilo ugotovljeno, da je inteligenčni količnik pozitivno povezan s sposobnostjo kognitivnega nadzora, kot je zmanjšanje vpliva motenj, ki ovirajo izvedbo naloge. Pri kognitivnih procesih pa ni pomemben le inteligenčni kvocient, ampak tudi sposobnosti, povezane s čustveno inteligenco (Checa & Fernández-Berrocal, 2015).

 Daniel Goleman (1998) je menil, da je poleg naše usposobljenosti, strokovnosti, pameti,  pomembno tudi naše ravnanje, vedenje do nas samih in do drugih oseb. Naša poslovna uspešnost je odvisna tudi od tega, v kakšni meri smo v stiku z lastnimi čustvi in čustvi drugih oseb (Donohue & Stevensen, 2006). Napredek v poslovnem okolju je povezan tudi s prizadevanji za povečanje stopnje čustvene inteligence, vključno z razvijanjem samozavedanja, s povečanjem sposobnosti aktivnega poslušanja, izboljševanjem odnosov z drugimi osebami. Vendar povečanje stopnje čustvene inteligence ne bo zadoščalo za napredovanje v organizaciji. Pomembno je tudi razvijanje sposobnosti transformacijskega vodenja, torej spodbujanja, navdihovanja in motiviranja sodelavcev pri doseganju pomembnih sprememb v organizaciji.

Inteligenčni količnik - od dojenčka do odrasle dobi

Povprečni IQ skozi življenje (približno):

- Dojenček (0–1 leto): IQ se ne meri smiselno, saj gre za razvojne mejnike.
- Malček (1–3 leta): 50–75 (hiter razvoj osnovnih sposobnosti).
- Predšolski otrok (4–6 let): 70–90 (narašča razumevanje jezika in logike).
- Osnovnošolski otrok (7–12 let): 85–100 (bliža se povprečnemu odraslemu IQ).
- Najstnik (13–19 let): 90–110 (razvoj abstraktnega mišljenja).
- Odrasel (20–60 let): 100–110 (stabilna inteligenca, izkušnje nadomeščajo hitrost mišljenja).
- Starejša odrasla oseba (60–80+ let): 90–100 (rahlo upadanje hitrega reševanja problemov, a ohranjena modrost in znanje).

Zgodovinske osebnosti (ocenjeni IQ)

- Johann Wolfgang von Goethe – IQ med 210–225
- Leonardo da Vinci – IQ med 180–220
- Isaac Newton – IQ med 190–200
- Albert Einstein – IQ med 160–190 (ni bil formalno testiran)

Sodobni geniji (izmerjeni IQ)

- Terence Tao – IQ 225–230, matematični prodigy, doktoriral pri 20 letih.
- Marilyn vos Savant – IQ 228, vpisana v Guinnessovo knjigo rekordov.
- Christopher Hirata – IQ 225, pri 14 letih delal za NASA.
- Kim Ung-Yong – IQ 210, že kot otrok govoril več jezikov in reševal kompleksne enačbe.
- William James Sidis – domnevni IQ 250–300, obvladal 40 jezikov in že kot otrok predaval matematiko.

Kaj pa v Sloveniji?

V Sloveniji ni javno dostopnih podatkov o posameznikih z najvišjim izmerjenim inteligenčnim količnikom (IQ). Organizacija Mensa Slovenija združuje posameznike z IQ-jem v zgornjih 2 % populacije, kar pomeni IQ nad približno 130. Vendar pa zaradi varovanja zasebnosti podatki o najvišjih doseženih rezultatih niso objavljeni. Povprečni IQ v Sloveniji je ocenjen na približno 98, kar nas uvršča nekoliko nad svetovno povprečje.