Title: Lekcija 1: teoretične osnove čustvene inteligence (opredelitev in razvoj)
Course: Komunikacija v učnem procesu – od konceptualizacije do formalizacije / P1 > Section: Čustvena inteligenca in digitalna čustvena inteligenca

Uvod v čustveno inteligenco

Kaj je čustvena inteligenca (angl. Emotional Intelligence)?

- sposobnost zaznavanja in izražanja čustev;
- vključevanje čustev v misli;
- razumevanje in sklepanje s pomočjo čustev;
- uravnavanje čustev pri sebi in drugih osebah.

Razvoj koncepta čustvene inteligence

Že v 19. stoletju so raziskovalci preučevali povezavo med čustvi in razumom ter vedenjem (Faltas, 2016). Nadaljnji razvoj se je dogajal v 20. stoletju:

- ugotavljanje vpliva čustev in razuma na zaznavanje;
- opredelitev več vrst inteligence (socialna inteligenca, abstraktna inteligenca itd.);
- začetna opredelitev vsebine čustvene inteligence;
- preučevanje razumevanja čustev, misli in namer;
- ugotavljanje vpliva čustvenih dejavnikov na posameznika;
- preučevanje organske povezave med čustvi in inteligentnostjo;
- raziskovanje pomembnega razmerja med čustvi, inteligentnostjo, zmožnostmi in samozavestjo, ki vplivajo na posameznikovo učinkovitost in čustveno stabilnost;
- razmejitev med akademsko inteligentnostjo in socialno inteligentnostjo;
- zaključki, da je bistvo čustvene inteligence povezano s sposobnostjo razumevanja čustev, misli in namer drugih oseb.

Zanimiva povezava: rešite test "Emotional Intelligence Test"

Test Vam je na razpolago tudi v spletni učilnici v .pdf obliki.

Strukturiran pristop k čustveni inteligenci

Bolj strukturiran pristop k čustveni inteligenci se je v znanstveni literature  razvijal od leta 1990 dalje:

- Čustveno inteligenco so raziskovali v smeri razpoznavanja in uravnavanja čustev drugih oseb, z namenom povečanja kakovosti življenja; čustveno inteligenco so povezali z motivacijo in odločenjem. Veščin čustvene inteligence se osebe lahko naučijo in jih izboljšujejo.
- Trdne temelje čustvene inteligence in uvedbo besedne zveze sta postavila Peter Salovey in John D. Mayer (1990).

Raziskovalec Daniel Goleman je nadalje razvijal koncept čustvene inteligence in povečal zavedanje o tej temi:

- Opredelil je pet dimenzij čustvene inteligence: samozavedanje, uravnavanje čustev, motiviranje, empatijo in povezanost (Goleman, 1998).
- Poleg pomena inteligenčnega količnika (angl. IQ, Intelligence Quotient) je razpoznal tudi pomen čustvene inteligence pri doseganju uspešnosti posamezne osebe.

Od začetka 90. let 20. stoletja dalje se je področje čustvene inteligence začelo intenzivno raziskovati. Goleman (2005) je napisal, da je v znanstvenih krogih razvoj novega koncepta naletel tudi na nasprotovanja, posebej pri raziskovalcih, ki so pri ovrednotenju sposobnosti upoštevali le IQ.

Izziv: rešite kratek kviz

kviz-uvod-v-custveno-inteligenco-23454.h5p