Title: Ogljični odtis hrane
Course: Pridelava in potrošnja hrane v času podnebnih sprememb / P1 > Section: 3. Prispevek kmetijstva in prehranjevalnih navad k podnebnim spremembam 👥

Zavržena hrana - svet

Letno na svetu zavržemo kar tretjino hrane oziroma 1,3 milijarde ton.
S to količino hrane bi lahko vsako leto nahranili 3 milijarde ljudi. To je skoraj 4-krat več, kot je vseh lačnih ljudi na svetu.

Globalno zavržemo:

- 35 % vseh ujetih rib in morskih sadežev,
- 20 % mesa,
- 45 % pridelanega sadja in zelenjave,
- 20 mlečnih izdelkov.

Da bi lahko pridelali količino letno zavržene hrane, potrebujemo 1,4 bilijona hektarov zemlje, to je trikratna velikost današnje Evropske unije.

Vir: https://www.eatresponsibly.eu/sl/foodwaste/1#section-bin (7. 3. 2024).

Zavržena hrana - Slovenija

- V Sloveniji smo leta 2022 zavrgli 150,839 to hrane.
- Največ odpadne hrane je nastalo v gospodinjstvih 47 % oziroma 70.285 ton.
- Štiričlanska družina je v okviru svojega gospodinjstva zavrgla v povprečju 133 kg hrane oz. 365 g na dan.
- 63 % odpadne hrane še vedno konča med mešanimi komunalnimi odpadki.

Vir: https://www.stat.si/StatWeb/News/Index/11412 (7. 3. 2024).

Stopnja samooskrbe s kmetijskimi proizvodi

•    V Sloveniji več kot polovico sadja in zelenjave uvažamo. V letih s hujšimi posledicami podnebnih sprememb, kot so pozeb, toča, suša idr., se ta delež še poveča.
•    Nekoliko bolj samooskrbni smo pri mesu in žitaricah.
•    V veliki meri smo torej odvisni od uvoza kmetijskih proizvodov.

Vir: https://www.stat.si/StatWeb/News/Index/11412 (7. 3. 2024).

Emisije toplogrednih plinov hrane

Pridelava hrane povzroča velike količini emisij toplogrednih plinov.
Na grafu si oglej emisije toplogrednih plinov na kilogram živilskega proizvoda (kg CO_2-ekvivalentov na kg proizvoda).
- Rdeči stolpci prikazujejo emisije toplogrednih plinov, ki bi jih imeli, če bi popolnoma odstranili metan.
- Siva vrstica prikazuje emisije metana.
- Rdeča in siva vrstica skupaj sta skupne emisije, vključno z metanom.

Primer
Globalna povprečna emisija za 1 kg govejega mesa iz govejih čred brez mleka je 100 kilogramov CO_2 eq. Metan predstavlja 49 % njegovih emisij. Če odštejemo metan, je preostali odtis 51 kgCO_2 eq (prikazano rdeče).

Vir: https://ourworldindata.org/carbon-footprint-food-methane (7. 3. 2024).

Primer izračuna ogljičnega odtisa obroka hrane - 1

Pri izračunu so upoštevane le osnovne sestavine. Dejanski ogljični odtis je posledično nekoliko večji od izračunanega.

Za izračun je uporabljen Kalkulator ogljičnega odtisa hrane na spletni strani: https://myemissions.green/food-carbon-footprint-calculator/

Špageti s paradižnikovo omako in parmezanom

Vir: Friedrich Haag, https://commons.wikimedia.org/wiki/File:004_2015_06_07_Kurven_und_Spiralen.jpg

Špageti: 137 g CO2e
Paradižnikova omaka: 285 g CO2e
Parmezan: 71 g CO2e
Peteršilj: 6 g CO2e
SKUPAJ: 499 g CO2e (nizek ogljični odtis)

Primer izračuna ogljičnega odtisa obroka hrane - 2

Pri izračunu so upoštevane le osnovne sestavine. Dejanski ogljični odtis je posledično nekoliko večji od izračunanega.

Za izračun je uporabljen Kalkulator ogljičnega odtisa hrane na spletni strani: https://myemissions.green/food-carbon-footprint-calculator/

Krompirjeva enolončnica s hrenovko

Vir: Raimond Spekking,https://commons.wikimedia.org/wiki/File:Kartoffelsuppe_mit_Bockwurst-8638.jpg

Krompir: 191 g CO2e
Korenček: 17 g CO2e
Peteršilj: 6 g CO2e
Hrenovka:  663 g CO2e
SKUPAJ: 877 g CO2e (zelo visok ogljični odtis)