Title: Lekcija: Analiza dodane vrednosti
Course: Kako do podatkov splošne mature (OrKa RIC)? / P1 > Section: Poglavje 3: Analiza dodane vrednosti

Uvod

Z analizo Dodane vrednosti lahko ugotovimo, kako so kandidati na šoli napredovali v znanju, ki so ga izkazali pri maturitetnem izpitu, v primerjavi z vrstniki v Sloveniji.

Pri analizi dodane vrednosti se za vse kandidate v Sloveniji izračuna tipičen napredek med dosežki NPZ v 9. razredu in izbranim predmetom na maturi (zelena črta na grafu), ki ga uporabimo pri napovedi dosežkov kandidatov na maturi, – to so napovedani dosežki kandidatov. Za posameznega kandidata se nato izračuna razlika med njegovim dejanskim in napovedanim dosežkom pri izbranem maturitetnem predmetu.

Na grafu zelena črta prikazuje napovedane dosežke kandidatov, rumene pike pa so dosežki posameznih kandidatov izbrane šole. Razlika je na grafu označena kot modra daljica, ki rumeno piko povezuje z rožnato na črti napovedanih dosežkov.

Mera dodane vrednosti je povprečna razlika med napovedanimi in dejanskimi dosežki kandidatov posamezne šole.

Koraki izvedbe

1. S klikom na gumb Analiza dodane vrednosti se odpre zavihek Priprava podatkov.

2. V iskalnih pogojih določite Izpitni rok, Leto, Predmet SM (predmet splošne mature), Predmeti NPZ-9 (en ali več predmetov NPZ v 9. razredu) in Kandidati na šoli. Med kandidati šole izberite eno od treh ponujenih možnosti:

- referenčno skupino SM za spomladanski izpitni rok (privzeta nastavitev): predstavlja redne dijake na šoli, ki so se v izbranem spomladanskem izpitnem roku prvič prijavili k opravljanju splošne mature iz vseh petih predmetov,
ali
- kandidate SM za jesenski izpitni rok (privzeta nastavitev): predstavlja vse kandidate na šoli, ki so se v izbranem jesenskem izpitnem roku prijavili k opravljanju splošne mature (iz enega ali več predmetov), k tem pa niso všteti kandidati poklicne mature;
- po drugih pogojih, ki omogoča, da za šolo poiščete kandidate, ločene po spolu, iz različnih izobraževalnih programov, oddelkov na šoli, z različnimi načini opravljanja splošne mature in statusi šolanja
ali
- skupino kandidatov, ki ste jo za izbrani izpitni rok ustvarili predhodno (poglavje 4).

Kandidati v Sloveniji v iskalnih pogojih niso prikazani, saj je za Slovenijo v vseh analizah upoštevana referenčna skupina SM v spomladanskem izpitnem roku.

3. S klikom na gumb Prikaži podatke se odpre zavihek Graf, ki prikazuje analizo dodane vrednosti.

4. S klikom na zavihek Tabela se pokažejo statistike za kandidate v Sloveniji in izbrane kandidate na šoli.

Zavihka »Graf« in »Tabela«

Spodnji graf prikazuje analizo dodane vrednosti za spomladanski izpitni rok splošne mature 2020.

image-hotspots-1148.h5p

DV (dodana vrednost) je dodana vrednost šole, izračunana kot povprečje razlik med dejanskimi in napovedanimi dosežki kandidatov pri maturitetnem predmetu na tej šoli. Izražena je v odstotnih točkah izbranega maturitetnega izpita. Npr. šola z DV = 1 ima kandidate, ki so na maturitetnem izpitu v povprečju dosegli eno odstotno točko več kakor primerljivi kandidati v Sloveniji (primerljivi glede na dosežek pri NPZ v 9. razredu).

Std. napaka je mera, ki kaže natančnost izračuna dodane vrednosti. Glede na število kandidatov na šoli in glede na različnost njihovih odstopanj med dejanskimi in napovedanimi dosežki je lahko ocenjena dodana vrednost šole bolj ali manj zanesljiva– če je izračunana dodana vrednost po velikosti vsaj dvakrat večja od ustrezne standardne napake, potem je statistično pomembno različna od 0 (pri stopnji tveganja 5 %).

Primer: DV = 0,94 ± 0,57, pri čemer 0,94 predstavlja povprečje razlik med dejanskimi in napovedanimi dosežki, 0,57 pa standardno napako za izračun povprečja.

Podatki za izris povprečij na grafu so prikazani v spodnji tabeli.

image-hotspots-1158.h5p

Zavedati se moramo, da se dosežki preizkusov na NPZ in pri splošni maturi ne izražajo na isti točkovni lestvici in da med sabo niso neposredno primerljivi. Enako število odstotnih točk na NPZ in na maturi tako ne predstavlja enakega znanja, niti ne predstavlja istega položaja glede na sovrstnike v Sloveniji. Kar lahko primerjamo, je napredek posameznega kandidata z napredkom vrstnikov, ki so imeli v 9. razredu enak dosežek kot on. Takšen napredek je seveda relativen in približno polovica kandidatov je tipično nad povprečjem, polovica pa pod njim.

Negativna dodana vrednost ne pomeni nazadovanja v znanju, ampak manjši napredek od povprečnega v Sloveniji.

 Na naslednji strani se nahaja naloga, s katero boste preverili razumevanje
             Analize dodane vrednosti.

Vaja 1 - Graf in tabela: Analiza dodane vrednosti

Vaja 1 - Graf in tabela: Analiza dodane vrednosti

V šoli so z analizo dodane vrednosti pripravili graf in tabelo.

Kateri opis pravilno povzame podatke, zajete na grafu in v tabeli?

- Pri splošni maturi imajo dijaki šole višje povprečje odstotnih točk kot kandidati v Sloveniji.
Feedback: Odgovor je pravilen. Povprečni dosežek dijakov šole je 74,2%, kandidatov v Sloveniji pa 69,5%.
- V povprečju je 170 dijakov šole doseglo 2,5 odstotne točke več pri splošni maturi, kot bi to napovedali glede na njihove dosežke pri NPZ iz materinščini v 9. razredu.
Feedback: Odgovor je napačen. Pomislite, koliko dijakov šole je bilo vključenih v izračun dodane vrednosti.
- Standardna napaka, ki je precej manjša od izračunane dodane vrednosti, pove, da gre za nezanesljivo oceno dodane vrednosti.
Feedback: Odgovor je napačen. Spomnite se, da je ocena dodane vrednosti zanesljiva, če je po velikosti vsaj dvakrat večja od standardne napake.
- Razlika med šolskim in državnim povprečjem pri splošni maturi pove, ali so dosežki dijakov v skladu z napovedanimi vrednostmi.
Feedback: Odgovor je napačen. Spomnite se, da napovedane vrednosti dosežkov prikazuje (zelena) črta na grafu.