Title: Učne vsebine uvodne ure
Course: Zgodbe socialnih omrežij / P1 > Section: 01. Uvodno srečanje v živo

Uvodoma se udeleženci seznanite z različnimi vidiki medijskih vsebin, vključno z vrstami medijskih izdelkov in njihovimi pedagoškimi aplikacijami. Predavatelj predstavi osnovne elemente učnega procesa, vključno s pedagoško-andragoškim delom, ter določi cilje in potek izvedbe.

V sklopu tega segmenta se udeleženci osredotočite tudi na značilnosti in posebnosti izbranih socialnih omrežij ter na kritične poglede na njihovo uporabo v pedagoškem procesu.

Udeleženci se tudi seznanite z različnimi medijskimi izdelki, kot so filmi, videoeseji, vlogi in podcasti, ter pripravite sinopsis za izbran medijski izdelek.

Kaj so socialna omrežja?

Socialna omrežja so se vtkala v tkivo našega življenja in temeljito spremenila komunikacijo ter izmenjavo informacij. Tudi učitelji vse bolj prepoznavajo moč socialnih omrežij, da pritegnejo učence na način, ki se sklada z njihovim digitalnim svetom. Platforme, kot je YouTube, ponujajo ogromno knjižnico izobraževalnih vsebin, od dokumentarnih filmov do razlagalnih videoposnetkov in videovadnic na praktično vsako temo. Predstavljajte si uro zgodovine, obogateno z intervjujem o zgodovinskem dogodku, ali uro biologije, kjer se učenci potopijo v podrobno animacijo delovanja človeškega telesa.

Poleg tega socialna omrežja spodbujajo občutek skupnosti in sodelovanja. Facebook skupine lahko ustvarijo živahna spletna učna okolja, ki omogočajo učencem razpravljanje o učni snovi, izmenjavo gradiva in zastavljanje vprašanj zunaj učilnice. Instagram omogoča sprotne posodobitve in obvestila, medtem ko funkcije sodelovanja na platformah, kot je TikTok, na primer duet, spodbujajo učence k soustvarjanju vsebine in utrjevanju razumevanja skozi razlago.

Vendar značilnosti, ki naredijo socialna omrežja privlačna, obenem predstavljajo tudi izzive. Mimobežen značaj, kjer informacije in vsebine  izginejo po določenem času ali prehodu na novo vsebino, otežuje učencem, da si zapomnijo ključne točke. Učitelji morajo najti načine, kako te platforme dopolniti s spletnimi učilnicami ali denimo spletnimi stranmi razreda za trajen dostop do ključnih informacij.

Druga past so potencialne motnje. Stalna obvestila lahko zlahka odvrnejo učencevo pozornost od učenja. Učitelji morajo zato določiti jasne smernice za odgovorno uporabo in razmisliti o alternativnih platformah, posebej prirejenih za izobraževalne namene.

Morda je največji izziv potencial za dezinformacije. Uporabniško ustvarjena vsebina, ki prevladuje na socialnih omrežjih, zahteva kritičen pogled tako s strani učiteljev kot učencev. Ločevanje verodostojnih virov od tistih namenjenih zabavi zahteva dobre sposobnosti preverjanja verodostojnosti.

Sklepno lahko rečemo, da socialna omrežja ponujajo učiteljem močno zbirko orodij, ki spodbuja vpletneost, sodelovanje in občutek skupnosti. Vendar učinkovita uporaba zahteva premišljen pristop. S zavedanjem mimobežnosti vsebine, potencijala za motenje z obvestili in nevarnostjo za širjenje dezinformacij lahko učitelji vendarle izkoristijo prednosti socialnih omrežij za ustvarjanje dinamičnih in privlačnih učnih okolij za digitalno generacijo.

Najpogostejša socijalna omrežja

Instagram

Instagram, je nastal leta 2010 iz ljubezni do mobilne fotografije. Od takrat se je razvil iz aplikacije za izmenjavo fotografij v velikana socialnih omrežij. Prvotno poimenovan Burbn, po najljubšem viskiju soustanovitelja Kevina Systroma, je bil namenjen predvsem pripovedovanju zgodb s sliko, vizualno privlačnimi filtri in poudarkom na mobilnih uporabnikih. Leta 2012 ga je prevzel Facebook, Instagramova uporabniška baza pa je eksplodirala in danes presega dve milijardi mesečno aktivnih uporabnikov.

Poleg deljenja fotografij se Instagram ponaša s paketom funkcionalnosti, ki ustrezajo raznolikim pristopom. Zgodbe (stories), funkcija navdihnjena s Snapchatom, omogočajo uporabnikom, da delijo minljive diaprojekcije fotografij in videoposnetkov, ki izginejo po 24 urah. To je odličen način za obveščanje sledilcev o vsakodnevnih dogodkih, deljenje neformalnih trenutkov in ustvarjanje občutka povezanosti. Reels, kratek video format, ki neposredno konkurira TikToku, ponuja ustvarjalna orodja in integracijo glasbe za privlačno vsebino. Uporabniki lahko ustvarjajo zabavne plesne izzive, poučne vaje ali informativne predstavitve. Neposredni prenosi v živo (Live video streaming) omogočajo interakcijo z občinstvom v realnem času, kar je idealno za gostovanje vprašanj in odgovorov, predstavitve izdelkov ali spontane pogovore. Sporočila (Direct messaging) omogočajo zasebno komunikacijo med posamezniki ali skupinami. To je uporaben način za sodelovanje pri projektih, ostajanje v stiku s prijatelji ali zagotavljanje individualne podpore učencem. IGTV je namenjen dolgoformativni video vsebini, kot so filmi, dokumentarci ali poglobljeni pogovori. Predstavlja dobro platformo za prikazovanje kompleksnih tem ali zagotavljanje podrobnejših razlag.

Pomen Instagrama izhaja iz njegove sposobnosti oblikovanja komunikacije in samoizražanja. Demokratiziral je dostop do vizualnega pripovedovanja zgodb, saj je vsakomur omogočil, da postane ustvarjalec vsebine. To je spodbudilo rast mikroinfluencerjev, ki so si zgradili nišo s svojimi edinstvenimi glasovi in perspektivami. Podjetja izkoriščajo platformo za trženje, saj dosežejo ciljno občinstvo z vizualno privlačnimi kampanjami. Influencer marketing je postal močno orodje za promocijo izdelkov in storitev ter oblikovanje blagovnih znamk. Postal je močno orodje za družbena gibanja, saj omogoča hitro mobilizacijo in ozaveščanje o globalnih vprašanjih. Hashtagi (ključniki, oznake) so postali ključni za zbliževanje ljudi s skupnimi interesi.

Izobraževalci lahko uporabljajo Zgodbe za kratke lekcije, s pomočjo vizualnih elementov in prekrivnega besedila pa lahko razložijo tudi bolj kompleksne teme. Neposredni prenosi v živo omogočajo interaktivne seje in spodbujajo razprave v realnem času. Hashtagi se lahko uporabljajo za kuriranje tematskih razprav okoli učne snovi, kar spodbuja sodelovanje učencev in povečuje razumevanje učne snovi.

YouTube

YouTube, ki so ga leta 2005 ustanovili Steve Chen, Chad Hurley in Jawed Karim, se je preobrazil iz platforme za izmenjavo videoposnetkov v kulturni fenomen. Sprva osredotočen na amaterske videoposnetke, je YouTube pridobil popularnost zaradi uporabniško ustvarjene vsebine in enostavne uporabe. Nakup Googla leta 2006 je utrdil njegov položaj spletnega velikana.

Danes se YouTube ponaša z robustnim naborom funkcionalnosti. Uporabniki lahko prenašajo, gledajo in delijo videoposnetke v različnih kategorijah, od glasbe in zabave do izobraževanja in razlagalnih vsebin. Pretočni prenosi v živo omogočajo interakcijo z občinstvom v realnem času in spodbujajo občutek skupnosti. Plačljive naročnine (YouTube Premium) ponujajo ogled brez oglasov in ekskluzivno vsebino.

Pomen YouTuba izhaja iz demokratizacije informacij in zabave. Vsakdo lahko postane ustvarjalec vsebine ter deli znanje, strasti in izkušnje s svetovnim občinstvom. Kanali, posvečeni določenim temam, ponujajo poglobljene raziskave, ki ustrezajo raznolikim učnim slogom in interesom. Izobraževalne institucije izkoriščajo YouTube za razširitev svojega dosega zunaj fizičnih učilnic, saj ponujajo predavanja, dokumentarce in izobraževalno gradivo, ki je brezplačno dostopno vsem, ki imajo internetno povezavo.

Statistično gledano, YouTube kraljuje na področju spletnih videoposnetkov. Platformo mesečno obišče več kot dve milijardi aktivnih uporabnikov, še posebej močna pa je med generacijo Z in milenijci. Geografsko gledano uporabniška baza obsega ves svet, zaradi česar je YouTube resnično mednarodna platforma.

Pedagoški proces lahko v veliki meri izkoristi YouTubovo funkcionalnost. Izobraževalci lahko ustvarjajo sezname predvajanja na določene teme in tako učencem ponudijo različne perspektive in razlage. Razlagalni videoposnetki in videovadnice lahko kompleksne koncepte razčlenijo na preprostejše in krajše učne enote dele. Dokumentarci lahko zagotovijo zgodovinski kontekst in vizualno stimulacijo. Učne vsebine prilagojene metodi prekucnjene učilnice lahko izkoristijo vnaprej posneta predavanja na YouTubu, s čimer omogočijo, da se čas v razredu osredotoči na razprave in dejavnosti. Vendar obstajajo izzivi. Obilica vsebine zahteva skrbno izbiro, da se izognemo dezinformacijam. Zelo pomembna je osredotočenost na verodostojnost ustvarjalcev vsebine.

Sklepno lahko rečemo, da YouTubova pot od nenavadne platforme za izmenjavo videoposnetkov do kulturnega velikana odraža njegovo transformativno moč. Njegove funkcionalnosti ponujajo izobraževalcem zakladnico izobraževalnih virov in spodbujajo globalno učno okolje.

FaceBook

Facebook, ki sta ga leta 2004 na Univerzi Harvard ustanovila Mark Zuckerberg in Eduardo Saverin, je postal sinonim za družbena omrežja. Sprva namenjen povezovanju študentov, se je hitro razširil in zdaj obsega globalno mrežo uporabnikov. Z več kot 2,9 milijarde mesečno aktivnih uporabnikov je vpliv Facebooka na komunikacijo in družbo velikanski.

Poleg povezovanja prijateljev in družine Facebook ponuja bogat nabor drugih funkcionalnosti. Uporabniki lahko delijo objave, fotografije in videoposnetke ter tako spodbujajo občutek skupnosti. Skupine omogočajo razprave o določenih temah, kar spodbuja izmenjavo znanja in sodelovanje. Facebook Live omogoča prenose v živo, Marketplace pa deluje kot digitalno tržišče za nakup in prodajo blaga. Strani omogočajo podjetjem in organizacijam povezovanje s svojimi strankami.

Pomen Facebooka izhaja iz njegove sposobnosti povezovanja ljudi prek geografskih in socialnih ovir. Omogočil je družbena gibanja, olajšal politični diskurz in transformiral način poslovanja podjetij. Izobraževalne institucije izkoriščajo Facebook skupine za ustvarjanje spletnih učnih skupnosti, ki spodbujajo razprave in medsebojno podporo zunaj učilnice.

Vendar prevlada Facebooka ni brez izzivov. Platformo pesti skrb glede kršitev zasebnosti in širjenja dezinformacij. Eho komore, kjer so uporabniki izpostavljeni predvsem informacijam, ki potrjujejo njihova obstoječa prepričanja, lahko poslabša družbeno polarizacijo.

Statistično gledano se Facebook ponaša z raznoliko demografsko strukturo. Čeprav uporaba pri generaciji Z morda upada, predstavljajo pomemben del uporabniške baze milenijci in starejše demografske skupine vse večji del uporabniške baze. Geografsko gledano je njegov doseg globalen in pokriva razvite in države v razvoju.

Pedagoški proces lahko izkoristi sposobnost Facebook skupin za spodbujanje spletnih učnih skupnosti. Vendar obstajajo pomisleki. Neformalna narava interakcij na Facebooku morda ni primerna za poglobljene razprave. Učitelji morajo vzpostaviti jasne smernice za spoštljivo komunikacijo in preverjanje dejstev.

Sklepno gledano, Facebookov razvoj iz univerzitetnega omrežja v globalni pojav odraža njegovo moč povezovanja in informiranja. Čeprav izzivi glede zasebnosti in dezinformacij ostajajo, njegove funkcionalnosti pedagogom ponujajo platformo za spodbujanje spletnih učnih skupnosti.

TikTok

Platforma TikTok, ki jo je leta 2016 lansiralo kitajsko tehnološko podjetje ByteDance, je osvojila svet. Prvotno znana kot Douyin na Kitajskem, je pridobila mednarodno prepoznavnost s poudarkom na kratkih videoposnetkih, ki jih ustvarijo uporabniki. Spojitev z uveljavljeno aplikacijo Musical.ly leta 2018 je utrdil njen položaj kot vodilne platforme za sinhronizacijo (lip-sync), plesne izzive in ustvarjalne video vsebine.

TikTok se danes ponaša z bogatim naborom funkcij. Uporabniki lahko ustvarjajo in delijo videoposnetke, dolge od 15 sekund do 10 minut, pri čemer vključujejo glasbo, zvočne efekte, filtre in prekrivanja besedila. Omogoča skupinsko ustvarjanje vsebine, izzivi pa spodbujajo občutek skupnosti in sodelovanja. Pretočni prenosi v živo omogočajo interakcijo z občinstvom v realnem času, kar še dodatno ojača interaktivno naravo platforme

Pomen TikToka je v njegovi sposobnosti, da pritegne pozornost generacije Z (starih od 18 do 24 let) s svojim hitrim in vizualno usmerjenim formatom. Z več kot milijardo mesečno aktivnih uporabnikov, od katerih je znaten del generacije Z, je postal močna kulturna sila, ki vpliva na trende v glasbi, modi in celo družbenih gibanjih.

Pedagoški proces lahko izkoristi TikTokov potencial za vključevanje učencev. Učitelji lahko izkoristijo format kratkih videoposnetkov za predstavitev kompleksnih tem v manjših vsebinskih sklopih. Predstavljajte si uro zgodovine s kratkimi razlagami pomembnih dogodkov ali pa znanstvene poskuse, strnjene v privlačne demonstracije. Oznake ali “ključnike” (#) je mogoče uporabiti za tematske razprave o učni snovi, s čimer se spodbudi sodelovanje učencev. Vsebina, ki jo ustvarijo učenci sami, prek TikTokov ali Duetov, lahko spodbuja aktivno učenje in izražanje pri razlagi konceptov vrstnikom.

Vendar obstajajo izzivi. Mimobežen značaj TikTokov (vsebina praviloma izgine, ko uporabnik preide na nov posnetek), otežuje ohranjanje ključnih informacij. To težavo lahko rešimo s dopolnjevanjem TikTokov s spletnimi učilnicami ali stranmi razreda. Poleg tega lahkotna in včasih humoristična narava TikToka morda ni primerna za poglobljene razlage kompleksnih tem. Pozornost je potrebno nameniti tudi vprašanju dezinformacij in možnosti, da je vsebina zavajajoča, še posebej za mlajše uporabnike. Učitelji morajo pri uporabi platforme uporabljati kritičen pogled in voditi učence pri ocenjevanju informacijskih virov.

Sklepno lahko rečemo, da meteorski vzpon TikToka odraža njegovo sposobnost povezovanja in zabavanja s pomočjo kratkih videoposnetkov. Čeprav izzivi glede ohranjanja informacij in kakovosti vsebine ostajajo, njegove funkcionalnosti ponujajo učiteljem edinstveno orodje za vključevanje učencev na način, ki se sklada z njihovim digitalnim svetom.

Instagram v pedagoškem procesu

Instagram ZGODBE v pedagoškem procesu

Instagram “Zgodbe” (story), je funkcija za objavo fotografij in diapozitivov z omejeno življenjsko dobo. Učiteljem ponuja edinstveno pot za pritegnitev učencev.

Po eni strani takšne objave ustrezajo želji digitalne generacije po kratkih in vizualno privlačnih vsebinah. Učitelji lahko izkoristijo privlačne slike, videoposnetke in prekrivna besedila za predstavitev kompleksnih tem v manjših zaokroženih sklopih. Razlagate zgodovinske dogodke? Zgodba lahko prikaže ustrezne slike s spremnimi napisi, ki poudarjajo ključne osebnosti in datume. Razčlenjujete znanstveni koncept? Kratki videoposnetki, ki prikazujejo poskuse, se lahko spletejo v koherentno pripoved.

Poleg tega se ponašajo z interaktivnimi elementi, kot so ankete in kvizi, ki spodbujajo aktivno udeležbo. Predstavljajte si uro slovenščine, kjer učenci glasujejo o naslednjem koraku osrednjega lika v zgodbi, ali uro matematike, kjer anketa preveri razumevanje formule. Ta sprotna povratna informacija omogoča učiteljem, da prilagodijo svoj pristop glede na angažiranost učencev.

Vendar pa omejena življenjska doba zgodb predstavlja past. 24-urno trajanje je lahko slabost za ključne informacije, na katere se morajo učenci morabiti sklicevati kasneje. To težavo lahko omilimo z dopolnjevanjem zgodb s spletno stranjo razreda, spletnimi učilnicami ali “povzetki” (highlights). Poleg tega lahkotna narava zgodb morda ni najbolj primerna za poglobljene razlage.

Drugo pomembno vprašanje je vprašanje zasebnosti. Čeprav lahko učitelji ustvarijo zasebne račune, mora biti zasebnost učencev na prvem mestu. Deljenje njihovih del zahteva soglasje, učitelji pa se morajo izogibati objavi česar koli prepoznavnega.

Sklepno lahko rečemo, da zgodbe na Instagramu ponujajo dinamično orodje za učitelje, in da z njimi lahko izboljšajo pedagoško izkušnjo v učilnici. Učitelji lahko vizualno privlačnost in interaktivnost izkoristijo, da ustvarijo privlačno vsebino in spodbujajo aktivno udeležbo. Vendar je ključna premišljena uporaba, pri čemer je treba upoštevati (1) bežen značaj zgodb in (2) poskrbeti za zasebnost.

Instagram OBJAVE v pedagoškem procesu

Instagram, platforma za izmenjavo fotografij in videoposnetkov, je postala pomemben del življenja in našega vsakdana. Za učitelje predstavlja poseben potencijal in svojevrsten izziv. Objave na Instagramu sicer ponujajo številne možnosti za izboljšanje učenja, vendar je treba upoštevati tudi pasti, ki jih prinaša ta pristop.

Prednosti objav na Instagramu v učilnici

Vizualno zanimivo učenje: Instagram temelji na vizualni vsebini, kar ustreza digitalni generaciji učencev. Učitelji lahko uporabljajo fotografije, infografike in kratke videoposnetke za razlago kompleksnih tem na privlačen in lahko razumljiv način. Predstavljajte si objavo o človeškem telesu, ki združuje sliko anatomije s kratkimi videoposnetki, ki prikazujejo delovanje organov.

Izboljšano povezovanje: Objave na Instagramu omogočajo učiteljem, da razširijo učilnico preko fizičnih zidov.Lahko objavljajo domače naloge, vaje in študijsko gradivo, ki je dostopno 24/7. To lahko pomaga učencem pri utrjevanju snovi in jim omogoči dostop do gradiva tudi zunaj pouka.

Spodbujanje razprav in razmišljanj: Funkcija komentarjev na Instagramu omogoča učencem, da postavljajo vprašanja, delijo misli in sodelujejo v razpravah. Učitelji lahko spodbudijo razmišljanje z objavo zanimivih zgodovinskih fotografij ali znanstvenih eksperimentov in nato spodbudijo učence k razlagi in razpravi o videnem.

Pasti, ki jih je potrebno upoštevati

Omejena poglobljenost vsebine: Objave na Instagramu imajo omejeno število znakov, kar ni primerno za poglobljene razlage. Učitelji morajo najti ravnovesje med privlačnim formatom in zagotavljanjem ustrezne količine in kakovosti informacij.

Dezinformacije: Socialna omrežja so lahko polna netočnih informacij. Učitelji morajo biti kritični do vsebine, ki jo delijo, in učence naučiti preverjati vire informacij.

Motnje in skrb za zasebnost: Instagram je znan po svojem potencialu za zapravljanje časa. Učitelji morajo zato določiti jasna pravila glede uporabe telefonov v razredu. Še več, pomembno je zagotoviti varstvo zasebnosti učencev in pridobiti njihovo dovoljenje za objavo njihovega dela.

Instagram objave imajo vsekakor potencial za izboljšanje učenja in ustvarjanje bolj dinamičnega učnega okolja. Vizualno privlačna vsebina in možnosti za sodelovanje lahko povečajo zanimanje učencev in spodbujajo razprave. Vendar pa morajo učitelji uporabljati to orodje premišljeno in se zavedati omejitev ter potencialnih pasti.

YouTube v pedagoškem procesu

YouTube, vsesplošno razširjena platforma za izmenjavo videoposnetkov, je postala pomemben učni vir za učitelje, pedagogge in vse, ki želijo deliti svoje znanje.

Po eni strani se YouTube ponaša z ogromno knjižnico izobraževalnih vsebin. Od natančno izdelanih dokumentarcev do zanimivih razlagalnih videoposnetkov in videovadnic je na voljo bogato gradivo za praktično vsako temo, ki si jo lahko zamislimo. To omogoča učiteljem, da svoj kurikulum dopolnijo z raznolikimi in visokokakovostnimi viri. Se trudite razložiti zapleten biološki proces? Zanimiva animacija o celičnem dihanju lahko osvetli temo. Želite sprožiti razpravo o zgodovini določenega pojava?  Intervju s primarnim virom o zgodovinskem dogodku lahko ponudi dragoceno ozadje.

YouTube prav tako spodbuja občutek skupnosti in globalno perspektivo. Učitelji lahko izberejo sezname predvajanja z različnih kanalov, s čimer razkrijejo učencem različne poučevalske sloge in vidike. Poleg tega lahko kanali, posvečeni določenim predmetom, ponudijo poglobljeno raziskovanje, ki je primerno za učence s posebnim zanimanjem.

Kljub temu pa je pri krmarjenju po YouTubu potrebna presoja. Obilica vsebine je lahko preobremenjujoča, poleg tega niso vsi videoposnetki enako kakovostni. Učitelji morajo pred vključitvijo videoposnetkov v svoje poučevanje skrbno oceniti njihovo točnost in preveriti kredibilnost virov.

Druga past je potencial za motenje. Algoritmi YouTuba lahko učence zlahka speljejo na nepovezane stranpoti, kar zmanjša osredotočenost, namenjeno izobraževalnim namenom. Učitelji morajo določiti jasne smernice in pričakovanja glede uporabe YouTuba v razredu.

Nazadnje je treba posvetiti pozornost vprašanjem avtorskih pravic. Čeprav YouTube ponuja ogromno knjižnico brezplačno dostopne vsebine, imajo lahko nekateri videoposnetki omejitve. Učitelji morajo zagotoviti, da uporabljajo gradivo, ki je skladno z avtorskimi pravicami, ali pridobiti dovoljenje ustvarjalcev.

Sklepno lahko rečemo, da YouTube predstavlja močno orodje za izobraževalce, saj ponuja raznoliko izobraževalno vsebino in spodbuja občutek globalne skupnosti. Vendar pa so – med drugim – za smiselno uporabo YouTuba v učilnici ključne (1) skrbna izbira vsebine, (2) jasne smernice in (3) ozaveščenost o avtorskih pravicah. Ob strateški uporabi lahko YouTube učilnice preoblikuje v dinamična učenja okolja, bogata z raznolikimi pogledi in privlačno vsebino.

FaceBook v pedagoškem procesu

Facebook, velikan družbenih omrežij, za izobraževalce predstavlja dvorezen meč. Čeprav ponuja priložnosti za komunikacijo, sodelovanje in grajenje skupnosti, njegova uporaba v učilnici zahteva previden pristop.

Po eni strani lahko Facebook skupine spodbujajo živahno spletno učno skupnost. Učenci lahko razpravljajo o učni snovi, si izmenjujejo vire in izven pouka postavljajo vprašanja. Takšen dialog poglobi razumevanje in spodbuja občutek medsebojne podpore. Poleg tega Facebook omogoča enostavno širjenje obvestil, opomnikov in dodatnih gradiv. Učitelji lahko delijo članke, videoposnetke ali celo predavajo v živo, s čimer razširijo učilnico preko njenih fizičnih sten.

Poleg tega je lahko Facebook dragoceno orodje za projektno učenje. Učenci lahko pri skupinskih projektih sodelujejo prek zasebnih sporočil ali funkcij za deljenje dokumentov, s čimer krepijo timsko delo in komunikacijske sposobnosti. Ta vidik sodelovanja se ujema s spreminjajočo se naravo delovnih mest ter pripravi učence na realnost poklicnega komuniciranja.

Vendar pa je treba zaradi pomembnih pomanjkljivosti skrbno pretehtati njegovo uporabo. Skrbi glede zasebnosti so ključnega pomena. Učitelji nikoli ne smejo dodajati učencev na svoje osebne profile, vse skupine za učence pa morajo biti strogo nadzorovane. Poleg tega lahko neformalna narava Facebooka privede do neprofesionalnega spletnega sodelovanja ali širjenja dezinformacij. Zato je ključno postaviti jasne smernice za spoštljivo komunikacijo.

Morda je največja past možnost motenj. Stalna obvestila in vir novic lahko učence zlahka odvrnejo od učenja. Učitelji morajo določiti jasna pričakovanja glede odgovorne uporabe in razmisliti o alternativnih platformah, ki so posebej zasnovane za izobraževalne namene.

Sklepno lahko rečemo, da Facebook za učitelje in pedagoške delavce  predstavlja mešanico možnosti. Njegov potencial za spodbujanje komunikacije, sodelovanja in skupnosti je nedvomno resničen. Vendar pa zahteva premislek glede zasebnosti in tveganj za neprofesionalno obnašanje ter ravnanje. Ob previdni uporabi in jasnih smernicah je lahko dragoceno orodje v arzenalu sodobnega pedagoga.

TikTok v pedagoškem procesu

Platforma TikTok namenjena izmenjavi kratkih videoposnetkov je osvojila svet.  S pozitivne strani je TikTok prilagojen razponu pozornosti današnje digitalne generacije. Jedrnati in vizualno privlačni videoposnetki lahko pritegnejo pozornost učencev in predstavijo kompleksne teme v lahko razumljivih sklopih.  Predstavljajte si uro zgodovine, kjer učitelj uporablja TikTok za ustvarjanje časovnice dogodkov s hitrimi prehodi in privlačno glasbo. Ali pa uro naravoslovja, kjer učenci razlagajo kemične reakcije s pomočjo zanimivih poskusov, posnetih v enominutni omejitvi, kot jo zahteva TikTok.

Poleg tega TikTok spodbuja ustvarjalnost in samoizražanje.  Učenci lahko sami ustvarjajo izobraževalne videoposnetke za TikTok, s čimer utrjujejo svoje razumevanje snovi in ​​hkrati razvijajo komunikacijske sposobnosti.  Predstavljajte si uro slovenščine, kjer učenci posnamejo videoposnetke z analizo določenega literarnega dela ali uprizorijo ključni prizor iz določene drame. Morebiti preberejo pesem? Ta pristop aktivnega učenja poglobi angažiranost in učencem omogoči, da se na oseben način povežejo s snovjo.

Vendar pa “mimobežen” značaj videoposnetkov TikTok predstavlja izziv.  Obajava po 24 urah izgine, zaradi česar je za učence težko kasneje obnoviti ključne točke. Ta problem lahko rešimo s dopolnjevanjem TikTokov s sistemom za upravljanje učenja ali spletno stranjo razreda.  Poleg tega lahkoten in včasih humorističen značaj TikToka morda ni primeren za poglobljene razlage kompleksnih tem.

Druga past je potencial za dezinformacije. Platforma temelji na vsebini, ki jo ustvarijo uporabniki, pri čemer niso vsi videoposnetki enako kakovostni.  Izobraževalci morajo učence voditi pri kritičnem vrednotenju informacij in razlikovati med verodostojnimi viri in zabavo.  Poleg tega je treba posvetiti pozornost vprašanjem avtorskih pravic. Čeprav so nekateri glasbeni in video posnetki na voljo brezplačno, morajo učitelji zagotoviti, da uporabljajo gradivo, ki ima urejene avtorske pravice.

Sklepno lahko rečemo, da TikTok ponuja učiteljem in pedagoškim delavcem edinstveno platformo za angažiranje učencev na način, ki se sklada z njihovim digitalnim svetom.  Kratek in ustvarjalen format lahko vzbudi zanimanje in spodbuja aktivno učenje.  Vendar pa neobstojnost vsebine in potencial za dezinformacije zahtevata premišljen pristop.  Ob strateški uporabi in kritičnem pogledu lahko TikTok učilnice spremeni v dinamična učenja okolja, ki spodbujajo ustvarjalnost in angažiranost.

Kritične teorije o socialnih omrežjih

Analiza socialnih omrežij ( Social network analysis ) je spodbudila različne kritične poglede, ki izpodbijajo na videz pozitivne poglede na te platforme. Predstavljamo tri ključne perspektive:

Social Control and Power Dynamics

Ta teorija, ki jo zagovarjajo akademiki, kot je Robert W. McChesney, trdi, da socialna omrežja niso nevtralne platforme, temveč orodja v rokah korporacij in vplivnih posameznikov. Algoritmi kurirajo vsebino, oblikujejo, kaj vidijo uporabniki, in vplivajo na njihova mnenja. Ta dinamika lahko okrepi obstoječe strukturne moči in omeji izpostavljenost raznolikim pogledom.

Echo Chambers and Filter Bubbles

Eli Pariser v svoji knjigi "Filter Bubble" raziskuje, kako socialna omrežja personalizirajo vsebino na podlagi uporabniških preferenc. To ustvarja “odmevne komore”, kjer so uporabniki izpostavljeni predvsem informacijam, ki potrjujejo njihova že obstoječa prepričanja. To lahko vodi k družbeni polarizaciji in ovira razvoj kritičnega razmišljanja ter soočenje s nasprotujočimi pogledi.

Digital Labor and Exploitation

Ta teorija, ki jo raziskujejo akademiki, kot je Tiziana Terranova, raziskuje skrito delo, ki poteka za kulisami socialnih omrežij. Uporabniki ustvarjajo vsebino, podatke in so tisti, ki so angažirani,  spletne platforme pa nato to delo unovčijo. To sproža vprašanja o izkoriščanju uporabnikov in vrednotenju uporabniško ustvarjene vsebine.

Vse tri kritične teorije o socialnih omrežjih ponujajo vpoglede onkraj rožnate slike, ki jo pogosto prikazujejo socialna omrežja. S poznavanjem teh perspektiv lahko uporabniki in učitelji bolj kritično pristopijo k socialnim omrežjem, spodbujajo odgovorno uporabo in spodbujajo raziskovanje raznolikih pogledov znotraj virtualne pokrajine.