Kisline in baze v okolju

Kaj se boste v tem poglavju naučili?

Spoznali boste:

- nekatere kisle in bazične snovi v našem neposrednem okolju,

- pomen in uporabo nekaterih kislin, baz in soli v vsakdanjem življenju,

- kisle padavine in njihov vpliv na okolje.

Kje v našem okolju najdemo kisline?

S kislinami se v našem življenju pogosto srečujemo. Pozimi se skušamo varovati pred prehladnimi obolenji tako, da pojemo veliko citrusov, ki vsebujejo citronsko kislino. Tudi skisano mleko in jogurt vsebujeta kislino, ki jo imenujemo mlečna kislina. V nekaterih pijačah prav tako najdemo kisline; v sadnih sokovih je prisotna askorbinska kislina (vitamin C), fosforjevo kislino vsebuje kokakola. Prav tako so kisline prisotne v nekaterih vrstah sadja. Oksalno kislino najdemo v rabarbarinih listih, vinsko kislino v grozdju. Jedilni kis vsebuje ocetno ali etanojsko kislino. Mravljinčno kislino, ki je v naravi zelo razširjena, najdemo v žlezah mravelj, čebeljem želu, koprivah, smrekovih iglicah, itn. Vnetje sklepov pri revmatičnih obolenjih se pojavi pri nekaterih ljudeh s stalno visoko ravnijo sečne kisline v krvi. | Sadje kot vir kislin

Proces prebavljanja hrane v našem želodcu poteka v prisotnosti kisline. V želodcu imamo približno liter razredčene klorovodikove kisline, HCl, ki pomaga razgraditi zaužito hrano. Če se raven kisline v želodcu poveča, zaznamo v ustih neprijetno kiselkast okus, ki ga spremlja bolečina v želodcu. Raven klorovodikove kisline HCl zmanjšamo z uživanjem zdravila za zmanjšanje količine želodčne kisline, ki je bazična snov.

Preverimo znanje

Povežite kisline v levem stolpcu z ustreznim virom kislin v desnem.

Preverimo znanje
Katero od spodaj naštetih kislin najdemo v jogurtu, skisanem mleku in v mišicah po hudem fizičnem naporu?

| citronska kislina
| oksalna kislina
| mlečna kislina
| vinska kislina

Napačno. Citronsko kislino najdemo v citrusih.
Napačno. Oksalno kislino najdemo v rabarbarinih listih.
Pravilno.
Napačno. Vinsko kislino najdemo v grozdju.
Nastanek kislin v ozračju

Kisline nastajajo tudi v zraku. Ognjeniški izbruhi vsebujejo magmo, pline, vodo ter kose kamnin. Največji del mešanice plinov v izbruhanem materialu predstavlja vodna para, poleg pare pa predvsem ogljikov in žveplov dioksid. Prav tako nastajajo pri zgorevanju fosilnih goriv (premog, nafta, zemeljski plin) žveplov dioksid, ogljikova oksida, dušikovi oksidi ter saje in pepel. Omenjeni plini z vodo tvorijo kisline. Te padajo na Zemljo kot kisli dež.

Pri udarcih strele se sproščajo ogromne količine energije. To omogoča dušiku in kisiku iz zraka, da se spojita v dušikov oksid, ki reagira s kisikom iz zraka v dušikov dioksid. Nastali dušikov dioksid nato reagira z vodo in kisikom v dušikovo kislino, ki tudi povzroča nastanek kislega dežja.

Kisel dež

Oglejte si animacijo in dopolnite spodnje besedilo.

Pri zgorevanju goriv v avtomobilskih motorjih atmosferski dušik reagira s JXUwMDMzJXUwMDAyJXUwMDFhJXUwMDFhJXUwMDAyJXUwMDA0JXUwMDAy , pri čemer nastaja dušikov oksid (NO). V ozračju ta reagira s kisikom in nastane dušikov JXUwMDNjJXUwMDBkJXUwMDA2JXUwMDA0JXUwMDE4JXUwMDFhJXUwMDBk (NO2).Pri zgorevanju fosilnih goriv nastaja JXUwMTI2JXUwMTA4JXUwMDEzJXUwMDE1JXUwMDFjJXUwMDAzJXUwMDE5 JXUwMDNjJXUwMDBkJXUwMDA2JXUwMDA0JXUwMDE4JXUwMDFhJXUwMDBk (SO2), ki reagira z atmosferskim kisikom, pri čemer nastane žveplov JXUwMDJjJXUwMDA2JXUwMDFiJXUwMDA2JXUwMDA0JXUwMDE4JXUwMDFhJXUwMDBk (SO3). Žveplov trioksid reagira z zračno vlago in tvori JXUwMTI2JXUwMTA4JXUwMDEzJXUwMDE1JXUwMDFjJXUwMDAzJXUwMDE5JXUwMDE5 JXUwMDMzJXUwMDAyJXUwMDFhJXUwMDFmJXUwMDA1JXUwMDA3JXUwMDAx . Prav tako reagirajo z zračno vlago dušikovi oksidi in tvorijo JXUwMDNjJXUwMDExJXUwMTE0JXUwMTA4JXUwMDAyJXUwMDA0JXUwMDE5JXUwMDE5 JXUwMDMzJXUwMDAyJXUwMDFhJXUwMDFmJXUwMDA1JXUwMDA3JXUwMDAx . Omenjeni plini se torej raztapljajo v vodi v zraku in jo naredijo JXUwMDMzJXUwMDAyJXUwMDFhJXUwMDFmJXUwMDAz . Ta nato pade na tla v obliki padavin.

Preverimo znanje
Največji del mešanice plinov pri izbruhu ognjenikov predstavlja:

| vodna para
| ogljikov dioksid
| žveplov dioksid
| dušikovi oksidi

Pravilno
Napačno
Napačno
Napačno
Preverimo znanje
Pri udarcih strele se sproščajo ogromne količine energije. To omogoča dušiku in kisiku iz zraka, da se spojita v:

| dušikovo kislino
| dušikov oksid
| kisel dež
| amonijak

Napačno
Pravilno
Napačno
Napačno
Preverimo znanje
Kisli dež nastane kot posledica:

| raztapljanja plina kisika v vodi.
| raztapljanja žveplovih in dušikovih oksidov v vodi.
| raztapljanja žvepla v vodi.
| raztapljanja dušika v vodi.

Napačno
Pravilno
Napačno
Napačno
Kje v naši okolici najdemo bazične snovi?

Tudi bazične snovi so pogoste v našem življenju. Nahajajo se v izdelkih za osebno higieno in izdelkih, ki jih uporabljamo v gospodinjstvu. Pecilni prašek, ki ga uporabljamo za pripravo peciva in kruha, vsebuje bazične snovi. Zobna krema vsebuje bazične snovi, nekatera mila prav tako. V izdelkih za čiščenje mastnih oblog v pečici in izdelkih za čiščenje odtokov najdemo bazične snovi. Tudi v pralnih praških so bazične snovi. Bazične snovi pa lahko najdemo tudi v nekaterih rastlinah in živalih. Nekatere snovi, ki jih uvrščamo med hude strupe, imenovane alkaloidi, so prav tako bazične. Mednje prištevamo kofein, nikotin, morfij, kokain in atropin. | Bazične snovi najdemo v čistilih

Simboli za označevanje nevarnih snovi

Pri delu v laboratoriju uporabljamo kisline in baze, ki so lahko jedke ali korozivne, strupene, zdravju škodljive in dražilne, zato morajo biti ustrezno označene.

Simbolom dodamo še ustrezno črkovno oznako in napis za opozarjanje nevarnosti.

Jedke ali korozivne snovi (C) | Strupeno (zelo strupeno T+, strupeno T) | Zdravju škodljivo (Xn); dražilno (Xi) | Okolju nevarno (N)

Preverimo znanje

Na steklenici, v kateri imamo shranjeno klorovodikovo kislino, je nalepka z naslednjo oznako:

Na katero lastnost klorovodikove kisline nas nalepka opozarja?

| na jedkost in korozivnost
| na strupenost
| na dražilnost
| na nevarnost za okolje

Pravilno
Napačno
Napačno
Napačno
Preverimo znanje

Za snovi v levem stolpcu tabele navedite, ali se v njih nahajajo kisline ali baze!
(V desni stolpec vnesite K za kisline in B za baze).

Snov | K / B
pecilni prašek | JXUwMDFh
jogurt | JXUwMDEz
zobna pasta | JXUwMDFh
sadni sok | JXUwMDEz
pralni prašek | JXUwMDFh

Kako si pomagamo pri pikih žuželk?

Čebelje želo vsebuje kislino, zato lahko čebelji pik omilimo z bazo. Ranico oskrbimo z raztopino pecilnega praška.

Osje želo vsebuje bazo, zato lahko osji pik omilimo s kislino. Ranico oskrbimo z limonovim sokom.

Oglejmo si poskus, ki prikazuje reakcijo med kisom in pecilnim praškom. Kis vsebuje ocetno kislino, pecilni prašek pa natrijev hidrogenkarbonat. Gre torej za reakcijo med kislino in bazo.

Reakcijo lahko opišemo z naslednjo enačbo:

Na osnovi opažanj dopolnite spodnje besedilo.

Če v čašo nalijemo kis in dodamo žličko pecilnega praška, opazimo močno penjenje.
Iz raztopine izhaja plin, JXUwMDM3JXUwMDA4JXUwMDBiJXUwMDA2JXUwMDAzJXUwMDAyJXUwMDA0JXUwMDE5 JXUwMDNjJXUwMDBkJXUwMDA2JXUwMDA0JXUwMDE4JXUwMDFhJXUwMDBk . Pecilni prašek vsebuje natrijev JXUwMDMwJXUwMDAxJXUwMDBkJXUwMDE2JXUwMDFkJXUwMDA4JXUwMDAyJXUwMDBiJXUwMDA1JXUw MDBhJXUwMDEzJXUwMDEwJXUwMDBkJXUwMDAxJXUwMDBmJXUwMDE1 , NaHCO3, ki reagira s kislinami tako, da nastanejo ustrezne soli.

Preverimo znanje
Katera izmed spodaj naštetih vodnih raztopin snovi ni bazična?

| raztopina pecilnega praška
| raztopina sredstva za zmanjšanje želodčne kisline
| raztopina pralnega praška
| raztopina vitamina C

Napačno
Napačno
Napačno
Pravilno
Peče me zgaga
Dopolnite spodnje besedilo. Izbirajte med ponujenimi možnostmi.
V našem želodcu poteka prebavljanje hrane ob prisotnosti razredčene JXUwMDMzJXUwMDA3JXUwMDAzJXUwMDFkJXUwMDFkJXUwMDE5JXUwMDE5JXUwMDBiJXUwMDBkJXUw MDAyJXUwMDA0JXUwMDE5JXUwMDEz (klorovodikove/askorbinske/citronske) kisline, ki pomaga razgraditi zaužito hrano. Če se raven kisline JXUwMDIyJXUwMDBjJXUwMDEzJXUwMTY4JXUwMTZj (zveča/zmanjša/ne spremeni), to zaznamo kot neprijeten okus, ki ga spremlja bolečina v želodcu. Pomagamo si z zdravilom za JXUwMDIyJXUwMDE3JXUwMDBjJXUwMDBmJXUwMDA0JXUwMTBiJXUwMTAwJXUwMDBmJXUwMDA0JXUw MDBm (zvečanje/zmanjšanje) ravni JXUwMDMzJXUwMDAyJXUwMDFhJXUwMDFmJXUwMDAzJXUwMDFjJXUwMDA3JXUwMDFk (kislosti/bazičnosti) v želodcu.