Obdobja

0. obdobje pred pojavitvijo podatkovnih baz - čas datotek

- Časovno to obdobje sega do 60. let prejšnjega stoletja.
- Datoteke omogočajo direktni dostop do podatkov in trajno hranjenje razmeroma velikih količin podatkov.
- Aplikacijski sistemi so uporabljali ločene datoteke - vsaka datoteka je bila nek ločen 'podatkovni otok‘.
- Edini pogled na podatke je fizični pogled.
- Vse operacije nad podatki so prilagojene fizični predstavitvi podatkov.
- Obdobje zaznamuje rast števila aplikacij, s tem narašča tudi število deljenih datotek in različnih formatiov zapisa.
- Problematična postaja izmenjava podatkov med aplikacijami.
- Pojavljajo se večkratne kopije istih podatkov (redundanca). Podvajanje podatkov ni nadzorovano!
- Podatki so postajali neskladni (nekonsistentni).
- Pomanjkljiva skrb za varnost podatkov, težavno sledenje dogodkov.
- Sistemi postajajo nefleksibilni.

1. obdobje PB - hierarhični in mrežni podatkovni model

- Obdobje se začne konec 60. let in predstavlja začetek komercialne uporabe PB.
- Pojavljajo se in uvajajo mehanizmi za opis podatkov - podatkovni modeli:

- hierarhični podatkovni model in
- mrežni podatkovni model.

- V 70. letih sta ta dva modela predstavljala standard za uporabo PB.
- Prvič se pojavlja delitev pogledov na podatke:

- fizični pogled in
- logični pogled.

- Lažje posodabljanje sistemov.
- Avtomatiziran je nadzor nad sočasnim dostopom do podatkov.
- SUPB-ji zagotavljajo možnost obnavljanja PB.
- Beleženje dogodkov v sistemu postane avtomatizirano.

2. obdobje PB - relacijski podatkovni model

- Leta 1970 je Edgar F. 'Ted' Codd predstavi koncept relacijskega podatkovnega modela
- Bistvo modela:

- PB se uporabnikom predstavi kot množica podatkov, ki so organizirani v tabelah;
- uporabniki relacijskega sistema se ne obremenjujejo s strukturo shranjevanja;
- striktno ločevanje med logičnim in fizičnim pogledom na podatke.

- Za tabele Codd vpelje naziv relacija.
- Poizvedbe se podajo v visoko-nivojskih jezikih. S te se doseže večja učinkovitost programerjev.
- Posledica uvedbe relacijskega modela podatkov: razvili so zmogljiv deklarativni jezik, namenjen delu s podatkovno bazo imenovan Structured Query Language.
- Glavni razvijalci sistemov za upravljanje z relacijsko PB so podejtje IBM in različne univerze.
- Komercialne uspešnice:

- INGRES, ki je bil razvit na University of California, Barkley in
- System R (ki je pozneje prerasel v DB2), razvit v IBM San Jose laboratorijih.

- V 80-ih letih relacijski model postane osrednji in najbolj razširjen model podatkov
- Še danes (v poslovnem okolju) prevladujejo podatkovne baze, ki temeljijo na relacijskem modelu.
- 80. leta zaznamuje razvoj porazdeljenih podatkovnih baz.

3. obdobje - objektno relacijski in objektni podatkovni model

- Obdobje se začne na začetku 90. let.
- Dodana je podpora objektom - pogled podatkov v PB hranimo tudi metode (postopke) za delo s podatki.
- Uporaba novih modelov sega na specializirana področja, ki zahtevajo procesiranje zelo kompleksnih podatkov.
- Aplikacije za delo s PB so se razširile tudi na področje svetovnega spleta in e-poslovanja.
- Uvajajo se novi standardi za beleženje podatkov, kot je to XML (eXtended Markup Language). ML je le za nov način beleženja (zapisovanja) podatkov - to NI podatkovni model!

4. obdobje - post-relacijski podatkovni sistemi

- Obdobje se začne konec 90. let in sega v današnje čase.
- Značilnostpost-relacijskih podatkovnih sistemov je veliko novih funkcionalnosti, ki segajo na področje:

- podatkovnega skladiščenja,
- OLAP sistemov (on-line analitical processing),
- podatkovnega rudarjenja,
- podpirajo kompleksnejše podatkovne tipe (temporal, prostorske podatke),
- pojavljajo se t.i. aktivne podatkovne baze, ...