# Vloga in pomen informacije v sodobni družbi

## Kaj se bomo v tem poglavju naučili

Spoznali bomo, kaj je informacijska pismenost. Obravnavali bomo, kdaj je informacija potrebna, kje najdemo potrebne podatke. Kaj ti pomenijo. Spoznali bomo tudi pomen vrednosti informacij, pridobljenih iz podatkov. Spoznali bomo šđe, kako merimo informacijo.

## Informacijska pismenost

| V današnjem času ni več nobena težava priti do podatkov, ki jih potrebujemo za odločanje. Prav nasprotno, problem s katerim se nenehno srečujemo, je prav poplava podatkov, ki so včasih zastareli, popačeni, neustrezni. Pravzaprav je prav pojav informacijske onesnaženosti eden največjih porblemov sodobne informacijske družbe. Prava informacija na pravem mestu pa vemo, da je lahko velikokrat odločilnega pomena. Danes namreč "vedeti pravočasno" pomeni enako kot "biti bogat". Informacijska pismenost je sposobnost, da se znajdemo na "smetišču informacij", torej znamo presoditi:

## Kdaj je informacija potrebna?

| Za odločanje med več možnostmi rabimo določene informacije, da presodimo katera odločitev bo imela za nas najboljši izid. Nekatere odločitve res lahko sprejmemo zelo na hitro, mimogrede, spet druge moramo tehtno presoditi. Spretnost pa je v tem, da presodimo, kdaj je boljše na hitro sprejeti neko odločitev, ker smo lahko že naslednji trenutek prepozni, kdaj pa je bolje še malo preudariti.

## Kje najdemo potrebne podatke, kako in kaj pravzaprav pomenijo?

| Informacije ne kupujemo v samopostrežni trgovini. Vsak, ki se ima za informacijsko pismenega, mora vedeti, kje dobi potrebne podatke, in kako lahko do njih pride.

## Kje, kdaj in kako uporabiti informacijo, dobljeno iz podatkov?

| Samo, če znamo podatke prebrati, jih razumemo in jih znamo vgraditi v svoje koncepcije, lahko zgradimo ustrezne informacije in na podlagi le-teh sprejemamo prave odločitve.

## Vrednost informacije

Informacija ima svojo vrednost. Kolikšna je, je odvisno od tega kdo jo prejme in kdaj.

| Primer: Da bo zjutraj snežilo in bo na cesti poledica, kar pomeni, da bomo za pot v službo potrebovali dobre pol ure več kot običajno, je informacija, ki ima veliko večjo vrednost, če jo dobimo zvečer, kot pa 10 minut pred odhodom v službo, ko tega zamujenega časa ne moremo več nadoknaditi.

## Količina informacije

Informacijo pa lahko tudi merimo. Merska enota s katero merimo količino informacije je bit (binary digit).
V splošnem velja, da smo prejeli količino informacije 1 bit takrat, ko smo izvedeli odgovor na vprašanje, na katero sta možna samo dva enakovredna odgovora.
Matematično pa to ni tako enostavno. Običajno vemo, med koliko možnimi odgovori se bomo odločali. Če rečemo, da je število možnih, enako verjetnih odgovorov n, lahko količino informacije I izračunamo po enačbi:
I = log 2 n
kar lahko prikažemo tudi v tabeli:

I | 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10
n | 1 | 2 | 4 | 8 | 16 | 32 | 64 | 128 | 256 | 512 | 1024

Vzemimo za primer met kovanca:

| Pri enem metu kovanca imamo dve možnosti (lahko pade grb ali cifra). Obe možnosti sta enakovredni, kar pomeni, da smo s tem, ko smo dobili osgovor na vprašanje ali je padel grb(G) ali cifra(C) dobili 1 bit informacije. Pri dveh metih se število možnih odgovorov poveča na 4 (enakovredne možnost so: GG, GC, CG, CC)! Iz tabele je razvidno, da smo v tem primeru dobili 2 bita informacije.

Kaj pa, ko število enakovrednih odgovorov ni enako potenci števila 2? Ker je 1 bit nedeljiva količina, ne moremo prejeti 3,6 bita informacije, zato v tem primeru vrednost vedno zaokrožimo navzgor!
Primer:

| Koliko informacije dobiš, če izveš, da je po metu kocke padla številka 4? Možnih odgovorov je torej 6 (pade lahko številka 1, 2, 3, 4, 5 ali 6)! Iz tabele ja razvidno, da pri 2 bitih informacije lahko izbiramo med štirimi enakovrednimi odgovori, kar je manj kot 6. Ker pa moramo zokroževati navzgor, dobimo torej v danem primeru 3 bite informacije, saj bi v tem primeru imeli 8 enakovrednih odgovorov, kar je več kot 6. 22=4 < 6 < 23 = 8

Vir: Wechtersbach Rado, (2005): Informatika. Ljubljana: Saji