## Kaj se bomo v tem poglavju naučili?

Dobili bomo hiter pregled časovnega poteka dogodkov, ki so najbolj zaznamovali računalnistvo. S klikom na povezavo dobimo na zaslonu sliko obravnnavane naprave. V nekaterih primerih pa je to povezava na zunanje spletne strani.

2200 p.n.š.: Abakus: prvi pripomoček za računanje, v glavnem seštevanje in odštevanje; www
- 1610: John Napier (1550-1617) - Napierjeve koščice, naprava za množenje in deljenje; www
- 1623: Wilhelm Schickard (1592-1635) - naprava za seštevanje in odštevanje; www
- 1645: Blaise Pascal (1623-1662) - izdela Pascaline - prva naprava za računati, ki se je tudi prodajala; www
- 1671: Gottfried Wilhelm Leibnitz (1646-1716) - naprava, ki je obvladala vse štiri osnovne računske operacije in korenjenje; med svojimi deli vpelje binarni sistem; www
- Računski stroji:

- 1822: Charles Babbage (1791-1871) - diferenčni stroj na parni pogon, računanje vrednosti polinomov, 25.000 sestavnih delov; www
- 1834: Charles Babbage (1791-1871) - analitski stroj, predvidi uporabo luknjanih kartic za kontrolo; www
- 1887: Herman Hollerith (1860-1929) - patentiral uporabo luknjanih kartic za potrebe vnosa; tabulator; www
- 1890: uporabili luknjane kartice Holleritha za popis prebivalstva v ZDA in opravili delo v 2,5 leta, 1880 so porabili 7 let; www
- 1896: Herman Hollerith (1860-1929) - ustanovil Tabulating Machine Company, ki se je leta 1911 združila s Computing Scale Corporation (ustanovljena 1901) in International Time Recording Company (ustanovljena 1900) v novo podjetje Computing Tabulating Recording Corporation (CTR), le-to pa so preimenovali 1924 v International Business Machines Corporation ali kratko IBM (v pogovornem jeziku tudi Big Blue); www

- Elektromehanični računalniki: temeljili so na elektromehanskih stikalih (rele), bili so veliki, težki, zaradi mehanskih delov so bile pogoste napake www:

- 1938: Konrad Zuse (1910-1995) - mehanični računalnik Z1 - uvede dvojiško kodiranje v računalništvo; naslednik Z2 (1938) je mehanični in relejski, Z3 (1941) je bil prvi delujoči programibilen popolnoma avtomatski računalnik (približno 2000 relejev, frekvenco 5-10 Hz); www
- 1944: IBM Mark I (4.500 kg, 765.000 elektro-mehaničnih komponent, 16 m x 2,4 m x 0,6 m); www
- 1947: IBM Mark II (uporabljeni elektro-magnetni releji); www

- Elektronski računalniki:

- prva generacija: za shranjevanje so uporabljali elektronke in ožičene povezave

- elementi so se zelo segrevali, pogoste so bile okvare, poraba energije je bila zelo velika, prav tako velika nezenesljivost;
- ENIAC (Electronic Numerical Integrator and Computer) je bil prvi predstavnik in tako tudi prvi popolnoma elektronski računalnik iz leta 1946, imel je 18.000 elektronk, maso 80 ton, poraba energije 150 kW, najdlajše obratovanje brez okvare je bilo skoraj 5 dni, www

- druga generacija: računalniki iz zgodnjih šestdesetih let, uporabljali so tranzistorje in tiskana vezja
- tretja generacija: uporabljali so integrirana vezja in so jih pogosto prodajali kot družine računalnikov
- četrta generacija: uporablja mikroprocesorje, visoko integracijo (large-scale integration, LSI) in visoko razvite programske jezike in je še vedno v uporabi

- Osborne 1: Introduced: April 1981,Price: US $1,795 ,teža: 11 kgs ,CPU: Zilog Z80 @ 4.0 MHz ,RAM: 64K RAM
  Display: built-in 5" monitor , 53 X 24 text,Ports: parallel / IEEE-488, modem / serial port ,Storage: dual 5-1/4 inch, 91K drives
  OS: CP/M

- 1982: ZX Spectrum, procesor: Z80A, 3.5MHz, pomnilnik : 16kB BASIC ROM, 16kB ali48kB RAM, zvok: piskalnik 1 kanal, tekstovni prikazovalnik: 32x24, grafični prikazovalnik: 256x192, 8 barv, , tipkovnica: 40 gumijastih tipk, Interfaces:,vmesnik za kaseto, interface,RF video izhod, teža: 552g
- IBM Personal Computer XT, krajše IBM PC XT. je bil objavljen 1983. To je bil eden prvih računalnikov s standardnim trdim diskom (10MB). Imel je 128 kB pomnilnika, 360 kB dvostranskim disketnim pogonom, mikroprocesorjem Intel 8088 frekvence 4.77 MHz. Imel je lahko matematični koprocesor 8087); Operacijski sistem je bil PC-DOS 2.0.

- peta generacija temelji na vzporednem procesiranju in zelo visoki integraciji (very-large-scale integration, VLSI) in je trenutno v razvoju.