# Družbeni vidik informatike

Kaj se bomo v tem poglavju naučili?

Vplivi razvoja informacijske tehnologije ljudi in na družbo so v glavnem ugodni, včasih pa ni "vse zlato kar se sveti". Poskušali bomo nakazati glavne točke pozitivnih in negativnih učinkov informacijske tehnologije!
Uvod

Kadar govorimo o informacijski tehnologiji, ne smemo poleg njenega razvoja pozabiti tudi na njen vpliv na družbo in na ljudi. Rekli smo že, da se je informatika vtkala v vse pore družbe, s tem pa povzročila tudi spremembe dogajanja in obnašanja v njej. Vplivi informacijske tehnologije na družbo so v glavnem ugodni, lahko pa skrivajo tudi "pasti".
V splošnem razlikujemo med funkcionalnim, družbenim in osebnim delovanjem informacijske tehnologije na posameznika in družbo.

## Funkcionalno delovanje

| Funkcionalno delovanje informacijske tehnologije si moremo predstavljati kot ogromno računalniško skladišče zapisanega znanja, kjer vsakdo lahko pride do zapisanega znanja nekoga drugega, v zameno pa tja odloži (zapiše) svoje znanje. To omogoča predvsem strokovnjakom, da izmenjujejo svoje izkušnje in spoznanja, pri tem prihranijo tudi čas in sredstva, ki bi jih porabili, za izvajanje raziskav, ki jih je nekdo že opravil. Na samem začetku je ideja funkcionalnega delovanja pripadla akademikom in znanstvenikom, ki so s tako bazo podatkov tudi odgovorno ravnali. Dandanašnji pa se je dostopnost do tekšnih skladišč znanja tako povečala, da je praktično nemogoče zagotoviti pravilnost vsega zapisanega. Zato je od spretnosti in sposobnosti vsakega iskalca znanja odvisno v kolikšni meri zna "ločiti" zrno od plevela.

##

## Družbeno delovanje

| Z razmahom transportnih in telekomunikacijskih povezav so meje med državami (ljudmi) postale veliko nižje in manj vidne. Globalizacija (internacionalizacija gospodarskih subjektov in računalniško izmenjevanje podatkov ter znanjem, kot vitalnim ekonomskim faktorjem), je omogočila, da so lahko velika podjetja preselila svoje proizvodne procese na manj razvita področja, kjer je cenejša delovna sila, si s tem zmanjšala stroške proizvodnje za svoje izdelke, hkrati pa so si seveda povečala profit. Kar dviguje ceno izdelkom, je torej znanje, ki je vloženo v njegovo izdelavo. Le-to pa ostaja v deželah, kjer so sedeži podjetja. Brez učinkovitega informacijskega sistema takšno upravljanje in vodenje ni možno.

| Ker zna računalniško vodeni stroj bolje in natančneje izvesti skoraj vsako enostavno opravilo (nikoli ne zamuja v službo, ni nikoli bolan, žalosten ali utrujen, se ne zmoti ...), se je napačno uveljavilo prepričanje. da bodo stroji nadomestili človeško delovno silo in povzročili strašno brezposelnost. To se seveda ni zgodilo, saj je s temi stroji potrebni upravljti, treba jih je sprogramirati, popravljati, obnavljati...skratka kopica drugih del, za izvajanje katerih pa je seveda potrebni imeti več znanja, kot ga je bilo potrebnega za izvajanje operacije, ki jo je nadomestil stroj. (V ir: Wechtersbach Rado, (2005): Informatika. Ljubljana: Saji)

## Osebno delovanje

| Za informacijsko družbo so značilne hitre spremembe, ki zahtevajo bliskovito prilagajanje in takšnega tempa marsikdo ne zmore. Zato niso redki, ki se začnejo zapirati sami vase, zgubljajo samozavest in le stežka navezujejo kvalitetne medsebojne odnose. Zbližanja z "istomislečimi" preko računalniškega omrežja so zato za takšne posameznike rešilna bilka. V razvijanju čistega odnosa tako naletijo na sorodno dušo, ki ji ni potrebno razlagati o svojih neuspehih, ker za njun odnos veljajo drugačni kriteriji. Preprosto izpostavimo stvari, na katere smo lahko ponosni , ker zunanji kriteriji uspešnosti (videz, izobrazba, finančni položaj,...) niso pomembni, do fizičnega kontakta med takšnimi osebami pa pride samo izjemoma. Tak čisti odnos pomaga posamezniku, da zopet najde svoje ravnovesje, poveča svojo samopodobo in se nasploh bolje počuti. Če mu prijateljevanje ne ustreza več, ga lahko neboleče prekine, sogovornika se fizično ne poznata.

Težave nastanejo, kadar nas zanese v začarani krog izmišljanj in poudarjanj lastnosti, ki nam niso lastne, si pa zelo želimo, da bi nam bile in se pravzaprav začnemo izgubljati v svojih lažeh in se še bolj boleče zavedati svojih pomanjkljivosti. Neredko take osebe izgubljajo občutek za realnost in se v tem virtualenm (navideznem) odnosu začnejo izgubljati. Zato uporabi informacijske tehnologije v ta namen pripisujemo negativen pomen.
Vir: Wechtersbach Rado, (2005): Informatika. Ljubljana: Saji